# Eiropas Savienības C 74/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 74 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 20. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 74

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 20. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2008/C 074/01 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 1 |
| 2008/C 074/02 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 5 |
| 2008/C 074/03 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 10 |
| 2008/C 074/04 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunoto Dānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 15 |
| 2008/C 074/05 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 19 |
| 2008/C 074/06 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2007.–2010. gadam | 24 |
| 2008/C 074/07 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Maltas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 28 |
| 2008/C 074/08 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 33 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2008/C 074/01

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

1

2008/C 074/02

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

5

2008/C 074/03

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

10

2008/C 074/04

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunoto Dānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

15

2008/C 074/05

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

19

2008/C 074/06

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

24

2008/C 074/07

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par Maltas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

28

2008/C 074/08

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

33

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/09 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 074/09

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 074/11 | Euro maiņas kurss | 39 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 074/12 | Informācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas | 40 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 074/11

Euro maiņas kurss

39

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 074/12

Informācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

40

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2008/C 074/13 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar Kopienas daudzgadu programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (eContentplus programma) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem | 64 |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Ekonomikas zonaEBTA Tiesa |
| 2008/C 074/15 | Oslo tingrett (Oslo apgabaltiesa) 2007. gada 26. novembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvo atzinumu lietā L'Oréal Norge AS pret Smart Club Norge AS (Lieta E-10/07) | 65 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 074/16 | Paziņojums par procedūras sākšanu saistībā ar daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam | 66 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 074/17 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 71 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 074/21 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 72 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2008/C 074/13

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar Kopienas daudzgadu programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (eContentplus programma) (
  1
  )

eContentplus

1

62

2008/C 074/14

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

64

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

Eiropas Ekonomikas zonaEBTA Tiesa

2008/C 074/15

Oslo tingrett (Oslo apgabaltiesa) 2007. gada 26. novembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvo atzinumu lietā L'Oréal Norge AS pret Smart Club Norge AS (Lieta E-10/07)

Oslo tingrett

L'Oréal Norge AS

Smart Club Norge AS

65

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 074/16

Paziņojums par procedūras sākšanu saistībā ar daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

66

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 074/17

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

71

CITI AKTI

Komisija

2008/C 074/21

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam.

| (2) | Dažu pēdējo gadu laikā Austrijā bija vērojama stabila ekonomiskā izaugsme, kas pārsniedza citu euro zonas valstu vidējo izaugsmi. Tā kā privātā patēriņa pieaugums bija lēns, izaugsmi galvenokārt veicināja neto eksports un investīcijas. Pastāvīga darba algu mērenība palīdzēja saglabāt stabilas cenas, vienlaikus uzlabojot ārējo konkurētspēju.
  Austrijas darba tirgus darbojās labi, bezdarba līmenis bija viens no zemākajiem ES un vispārējais nodarbinātības līmenis pārsniedza Lisabonas stratēģijā izvirzīto 70 % mērķi. Tomēr gados vecāku darbinieku nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks par ES vidējo rādītāju. Valsts parādam pārsniedzot 60 % no IKP, vispārējais valsts budžeta deficīts kopš 2005. gada samazinās, taču sabalansēta budžeta pieņemšana tika atkārtoti atlikta. Ilgtspējīga valsts finanšu konsolidācija būs arī atkarīga no fiskālo attiecību starp dažādiem pārvaldes līmeņiem pārskatīšanas, jo šobrīd tās ir pārāk sarežģītas un nepārskatāmas. |
| --- | --- |

(2)

Dažu pēdējo gadu laikā Austrijā bija vērojama stabila ekonomiskā izaugsme, kas pārsniedza citu euro zonas valstu vidējo izaugsmi. Tā kā privātā patēriņa pieaugums bija lēns, izaugsmi galvenokārt veicināja neto eksports un investīcijas. Pastāvīga darba algu mērenība palīdzēja saglabāt stabilas cenas, vienlaikus uzlabojot ārējo konkurētspēju.

Austrijas darba tirgus darbojās labi, bezdarba līmenis bija viens no zemākajiem ES un vispārējais nodarbinātības līmenis pārsniedza Lisabonas stratēģijā izvirzīto 70 % mērķi. Tomēr gados vecāku darbinieku nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks par ES vidējo rādītāju. Valsts parādam pārsniedzot 60 % no IKP, vispārējais valsts budžeta deficīts kopš 2005. gada samazinās, taču sabalansēta budžeta pieņemšana tika atkārtoti atlikta. Ilgtspējīga valsts finanšu konsolidācija būs arī atkarīga no fiskālo attiecību starp dažādiem pārvaldes līmeņiem pārskatīšanas, jo šobrīd tās ir pārāk sarežģītas un nepārskatāmas.

| (3) | Programmas pamatā esošais makroekonomikas attīstības scenārijs paredz reālā IKP pieauguma palēnināšanos no 3,4 % 2007. gadā vidēji līdz 2,5 % atlikušajā programmas periodā. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Ievērojot pārtikas un naftas cenu pēdējās izmaiņas, inflācija var izrādīties augstāka par programmā prognozēto, taču pastāvīgai darba algu mērenībai būtu jāsekmē augsta konkurētspējas līmeņa saglabāšana. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošais makroekonomikas attīstības scenārijs paredz reālā IKP pieauguma palēnināšanos no 3,4 % 2007. gadā vidēji līdz 2,5 % atlikušajā programmas periodā. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Ievērojot pārtikas un naftas cenu pēdējās izmaiņas, inflācija var izrādīties augstāka par programmā prognozēto, taču pastāvīgai darba algu mērenībai būtu jāsekmē augsta konkurētspējas līmeņa saglabāšana.

| (4) | Pēdējā stabilitātes programmā vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā programmā izvirzīto mērķi 0,9 % no IKP. Izvirzītā mērķa pārsniegšanu galvenokārt izraisīja labākas cikliskās izmaiņas nekā plānots, ieņēmumiem pārsniedzot budžetā paredzētos, ar ko nelielā mērā tika kompensēts lielāku nekā plānots izdevumu pieaugums. Jo īpaši, ieņēmumi no darba algu un uzņēmumu nodokļa, kā arī no kapitāla ienākuma nodokļiem nodrošināja lielākus ieņēmumus, nekā bija paredzēts. Padome atzīmē, ka kopumā 2007. gada budžeta izpilde var tikt uzskatīta arī par vispārīgi atbilstīgu Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējā stabilitātes programmā vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā programmā izvirzīto mērķi 0,9 % no IKP. Izvirzītā mērķa pārsniegšanu galvenokārt izraisīja labākas cikliskās izmaiņas nekā plānots, ieņēmumiem pārsniedzot budžetā paredzētos, ar ko nelielā mērā tika kompensēts lielāku nekā plānots izdevumu pieaugums. Jo īpaši, ieņēmumi no darba algu un uzņēmumu nodokļa, kā arī no kapitāla ienākuma nodokļiem nodrošināja lielākus ieņēmumus, nekā bija paredzēts. Padome atzīmē, ka kopumā 2007. gada budžeta izpilde var tikt uzskatīta arī par vispārīgi atbilstīgu Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm.

| (5) | Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas uzdevums ir līdz 2010. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — sabalansēts budžets strukturālā izteiksmē (t. i., cikliski koriģēt, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Vispārējās valdības maksājumu bilancē plānotas izmaiņas no deficīta 0,7 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā no IKP 2010. gadā, veicot korekciju perioda otrajā pusē. Sākotnējais pārpalikuma palielinājums ir plānots nedaudz mazāks — par 0,9 % no IKP šajā laika posmā. Strukturālās bilances deficīts, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, starp 2007. un 2009. gadu samazināsies par aptuveni 1 procentpunktu no IKP (3). Konsolidācija lielā mērā atkarīga no izdevumu samazināšanas, kur galvenie faktori ir sociālo izdevumu ierobežošana un administratīvās reformas ieguvumi. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kas paredzēja gandrīz sasniegt VTM 2009. gadā, atjauninātajā programmā plānotā korekcija pārcelta uz perioda otro pusi, neskatoties uz labvēlīgākiem izaugsmes radītājiem 2007. gadā. Tiek plānots, ka valdības kopējais parāds, kas 2007. gadā tiek lēsts kā gandrīz 60 % no IKP Līguma sākotnējās vērtības, programmas laikā turpinās samazināties par 4,5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(5)

Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas uzdevums ir līdz 2010. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — sabalansēts budžets strukturālā izteiksmē (t. i., cikliski koriģēt, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Vispārējās valdības maksājumu bilancē plānotas izmaiņas no deficīta 0,7 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā no IKP 2010. gadā, veicot korekciju perioda otrajā pusē. Sākotnējais pārpalikuma palielinājums ir plānots nedaudz mazāks — par 0,9 % no IKP šajā laika posmā. Strukturālās bilances deficīts, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, starp 2007. un 2009. gadu samazināsies par aptuveni 1 procentpunktu no IKP (3). Konsolidācija lielā mērā atkarīga no izdevumu samazināšanas, kur galvenie faktori ir sociālo izdevumu ierobežošana un administratīvās reformas ieguvumi. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kas paredzēja gandrīz sasniegt VTM 2009. gadā, atjauninātajā programmā plānotā korekcija pārcelta uz perioda otro pusi, neskatoties uz labvēlīgākiem izaugsmes radītājiem 2007. gadā. Tiek plānots, ka valdības kopējais parāds, kas 2007. gadā tiek lēsts kā gandrīz 60 % no IKP Līguma sākotnējās vērtības, programmas laikā turpinās samazināties par 4,5 procentpunktiem.

| (6) | Risks attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm 2008. gadam kopumā šķiet sabalansēts, taču budžeta izpilde 2009. un 2010. gadā var būt sliktāka par plānoto, neskatoties uz ticamām makroekonomiskajām prognozēm. Jo īpaši, programmā nav sniegta pietiekama informācija par pasākumiem, kas veicami, lai ieviestu būtiskus izdevumu ierobežojumus, kas paredzēti pēdējos divos programmas gados, lai arī izdevumu rādītāju samazināšanos veicinās 2004. gada pensiju reformas rezultātā panāktais bezdarba pabalsta ietaupījums. Turklāt nav skaidrs, kā paredzētais vēlamais izdevumu apjoms visā programmas darbības laikā nosegs plānotos papildu izdevumus izglītības, pētniecības un attīstības, kā arī infrastruktūras jomās, lai gan nav skaidrs, cik efektīva būs plānotā valsts pārvaldes darbības uzlabošana.
  Visbeidzot, programmā paredzēts nodokļu samazinājums 2010. gadā, neparedzot uzkrājumu veidošanu tā finansēšanai. Risks attiecībā uz paredzamajām valsts parāda rādītāju izmaiņām kopumā šķiet sabalansēts, jo, no vienas puses, programmā paredzēto korekcijas veikšanu apdraud iespējami augstāks nekā plānots budžeta deficīts, taču, no otras puses, nominālais IKP var izrādīties lielāks par prognozēto. |
| --- | --- |

(6)

Risks attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm 2008. gadam kopumā šķiet sabalansēts, taču budžeta izpilde 2009. un 2010. gadā var būt sliktāka par plānoto, neskatoties uz ticamām makroekonomiskajām prognozēm. Jo īpaši, programmā nav sniegta pietiekama informācija par pasākumiem, kas veicami, lai ieviestu būtiskus izdevumu ierobežojumus, kas paredzēti pēdējos divos programmas gados, lai arī izdevumu rādītāju samazināšanos veicinās 2004. gada pensiju reformas rezultātā panāktais bezdarba pabalsta ietaupījums. Turklāt nav skaidrs, kā paredzētais vēlamais izdevumu apjoms visā programmas darbības laikā nosegs plānotos papildu izdevumus izglītības, pētniecības un attīstības, kā arī infrastruktūras jomās, lai gan nav skaidrs, cik efektīva būs plānotā valsts pārvaldes darbības uzlabošana.

Visbeidzot, programmā paredzēts nodokļu samazinājums 2010. gadā, neparedzot uzkrājumu veidošanu tā finansēšanai. Risks attiecībā uz paredzamajām valsts parāda rādītāju izmaiņām kopumā šķiet sabalansēts, jo, no vienas puses, programmā paredzēto korekcijas veikšanu apdraud iespējami augstāks nekā plānots budžeta deficīts, taču, no otras puses, nominālais IKP var izrādīties lielāks par prognozēto.

| (7) | Ievērojot šo riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stāvoklis var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā tas paredzēts programmā. Tomēr visā programmas darbības laikā tiks saglabāta pietiekama drošības rezerve, lai nodrošinātos pret deficīta pārsniegumu virs normatīva 3 % no IKP, ņemot vērā normālas makroekonomiskas svārstības. 2008. gadā paredzētais korekcijas temps programmā izvirzīto VTM sasniegšanai ir nepietiekams, un tas ir būtiski jāpalielina, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu, kas nosaka, ka ekonomikas uzplaukuma laikā ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam jāpārsniedz 0,5 % no IKP. Korekcijas temps 2008. gadā neatbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm. Padome arīdzan atzīmē, ka 2008. gadā plānotā korekcija arī neatbilst Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm. Pēc 2008. gada plānotā korekcija jāpastiprina ar īpašiem pasākumiem izdevumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot šo riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stāvoklis var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā tas paredzēts programmā. Tomēr visā programmas darbības laikā tiks saglabāta pietiekama drošības rezerve, lai nodrošinātos pret deficīta pārsniegumu virs normatīva 3 % no IKP, ņemot vērā normālas makroekonomiskas svārstības. 2008. gadā paredzētais korekcijas temps programmā izvirzīto VTM sasniegšanai ir nepietiekams, un tas ir būtiski jāpalielina, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu, kas nosaka, ka ekonomikas uzplaukuma laikā ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam jāpārsniedz 0,5 % no IKP. Korekcijas temps 2008. gadā neatbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm. Padome arīdzan atzīmē, ka 2008. gadā plānotā korekcija arī neatbilst Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemtajām budžeta politikas ievirzēm. Pēc 2008. gada plānotā korekcija jāpastiprina ar īpašiem pasākumiem izdevumu ierobežošanai.

| (8) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Austrijas riska līmenis šķiet zems. Iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES, vienlaikus ilgtermiņā paredzams, ka pensijas izdevumu daļa IKP samazināsies. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2007. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, kas samazina novecojošo iedzīvotāju grupu paredzēto ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Programmā paredzētā liela sākotnējo pārpalikumu apjoma saglabāšana vidējā termiņā arī veicinās valsts finanšu ilgtspējības riska samazināšanos. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju Austrijas riska līmenis šķiet zems. Iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES, vienlaikus ilgtermiņā paredzams, ka pensijas izdevumu daļa IKP samazināsies. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2007. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, kas samazina novecojošo iedzīvotāju grupu paredzēto ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Programmā paredzētā liela sākotnējo pārpalikumu apjoma saglabāšana vidējā termiņā arī veicinās valsts finanšu ilgtspējības riska samazināšanos.

| (9) | Stabilitātes programma kopumā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Pievēršoties pasākumiem, kuriem ir tieša ietekme uz budžetu, gan stabilitātes programmā, gan īstenošanas ziņojumā paredzēta izdevumu novirzīšana uz izaugsmi orientētām jomām, tādām kā pētniecība un attīstība, infrastruktūra un izglītība. Tāpat īstenošanas ziņojumā ietverta informācija par reformām valsts administrācijā, veselības aprūpē sistēmā, kā arī par jaunas vidēja termiņa budžeta struktūras ieviešanu, kas ir būtiski elementi virzībā uz stabilitātes programmā paredzēto budžeta konsolidāciju. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma kopumā atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Pievēršoties pasākumiem, kuriem ir tieša ietekme uz budžetu, gan stabilitātes programmā, gan īstenošanas ziņojumā paredzēta izdevumu novirzīšana uz izaugsmi orientētām jomām, tādām kā pētniecība un attīstība, infrastruktūra un izglītība. Tāpat īstenošanas ziņojumā ietverta informācija par reformām valsts administrācijā, veselības aprūpē sistēmā, kā arī par jaunas vidēja termiņa budžeta struktūras ieviešanu, kas ir būtiski elementi virzībā uz stabilitātes programmā paredzēto budžeta konsolidāciju.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā, jo strukturālie uzlabojumi nešķiet pietiekami VTM sasniegšanai. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā, jo strukturālie uzlabojumi nešķiet pietiekami VTM sasniegšanai.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Kopumā jāsecina, ka, ņemot vērā potenciālam tuvas izaugsmes apstākļus, programmā paredzēta lēna virzība uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu, korekcijas veicot galvenokārt perioda otrajā pusē un pamatojoties uz nepilnīgi noteiktiem izdevumu ierobežojumiem. Pastāv risks, ka budžeta mērķi pēc 2008. gada un VTM līdz programmas perioda beigām var netikt sasniegti. Ir risks, ka pēc 2008. gada noteiktos budžeta mērķus varētu neizpildīt un VTM nesasniegt līdz programmas perioda beigām. Atjauninātajā programmā nav paredzēti uzkrājumi 2010. gadā paredzētās nodokļu samazināšanas finansēšanai. Tiek paredzēts, ka valdības parāds būs samazinājies gandrīz 60 % no IKP atsauces vērtības 2007. gadā un turpmākajos gados turpinās pakāpeniski samazināties. Ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju saistītais risks Austrijas gadījumā tiek novērtēts kā zems. Ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju saistītais risks Austrijai tiek novērtēts kā zems.

Ievērojot iepriekš minēto novērtējumu, Austrija tiek aicināta izmantot budžeta deficītu 2007. gadā, kas ir nedaudz mazāks nekā plānots, lai pastiprinātu veikto korekciju 2008. gadā, kā arī lai programmas pēdējos divos gados paredzēto korekciju sasaistītu ar konkrētiem un pietiekamiem pasākumiem, tostarp ar plānotās nodokļu reformas finansējumu. Tādējādi, VTM jāsasniedz ātrāk, nekā paredzēts programmā, jo īpaši stingrāk piemērojot izdevumu ierobežojumus un izmantojot jebkurus neparedzētos nodokļu ieņēmumus budžeta konsolidācijai.

Padome arī atzīmē, ka šādas darbības atbilstu 2007. gada aprīlī Eurogrupas pieņemtajām fiskālās politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| COM 2007. g. nov. | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| SPCI inflācija
  ( %) | SP 2007. g. nov. | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2007. g. nov. | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| COM 2007. g. nov. | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Primārā bilance
  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Strukturālā bilance (7)

  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Valdības kopējais parāds
  ( % no IKP) | SP 2007. g. nov. | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| COM 2007. g. nov. | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | n.d. |
| SP 2007. g. mar. | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

COM 2007. g. nov.

3,3

3,3

2,7

2,4

n.d.

SP 2007. g. mar.

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

SPCI inflācija

( %)

SP 2007. g. nov.

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

COM 2007. g. nov.

1,7

1,9

1,9

1,8

n.d.

SP 2007. g. mar.

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

n.d.

SP 2007. g. mar.

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

COM 2007. g. nov.

3,3

4,6

5,2

5,3

n.d.

SP 2007. g. mar.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

COM 2007. g. nov.

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

n.d.

SP 2007. g. mar.

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Primārā bilance

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

COM 2007. g. nov.

1,4

1,7

1,8

2,0

n.d.

SP 2007. g. mar.

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Cikliski koriģētā bilance (5)

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

COM 2007. g. nov.

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.d.

SP 2007. g. mar.

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Strukturālā bilance (7)

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

COM 2007. g. nov.

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.d.

SP 2007. g. mar.

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Valdības kopējais parāds

( % no IKP)

SP 2007. g. nov.

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

COM 2007. g. nov.

61,7

60,0

58,4

57,2

n.d.

SP 2007. g. mar.

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jāatzīmē, ka novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  Ja papildu izdevumi militārajam aprīkojumam tiek uzskatīti par vienreizēju pasākumu (kā tas atspoguļots programmā, uz ko norāda pārskata tabula še turpmāk, lai arī Komisijas dienesti tā neuzskata), strukturālās bilances korekcija būtu par 0,2 procentpunktiem mazāka nekā gadījumā, ja šie vienreizējie pasākumi netiktu ņemti vērā.

(4)  Konkrēti nav sniegti dati par atsevišķām parāda-deficīta korekcijas komponentēm, kā arī par dažiem elementiem finanšu ilgtermiņa ilgtspējā.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Balstās uz aplēsto potenciālo pieaugumu 2,2 % apmērā 2006. gadā un 2,4 % no 2007. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizēja rakstura un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar pēdējo programmas atjauninājumu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi veido 0,2 % no IKP 2007.  un 2008. gadā un 0,1 % no IKP 2009. gadā; visi palielina deficītu (izdevumi militāram aprīkojumam). Komisijas dienestu rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu, jo Komisijas dienesti neuzskata šos izdevumus militāram aprīkojumam kā vienreizēju pasākumu.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/5

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (2) | Slovēnijas kopumā spēcīgais IKP pieaugums pēdējā desmitgadē sasniedza kulmināciju pirmajā eiro zonas dalības gadā. Tomēr 2007. gadā tika konstatēts arī vērā ņemams inflācijas pieaugums, ko galvenokārt izraisīja preču cenu svārstības saistībā ar konkurences trūkumu atsevišķos sektoros, kas ir riska faktors darba algām arī 2008. gadā.
  Balstoties uz spēcīgo ekonomikas izaugsmi ceļā uz iestāšanos ES un euro zonā, tika gūtas labas sekmes valsts finanšu konsolidēšanā. Nākotnē būs jāveicina darbaspēka produktivitāte, algas līdzsvarojot ar produktivitāti, jāturpina fiskāli pasākumi, lai veicinātu makroekonomisko stabilitāti, tostarp inflācijas samazinājumu. Vēršanās pret neseno inflācijas pieauguma tempa paātrināšanos Slovēnijā palīdzēs saglabāt šīs uz eksportu orientētās ekonomikas konkurētspēju. Turklāt valsts finanšu ilgtspējas nodrošināšana ilgtermiņā joprojām uzskatāma par nopietnu uzdevumu, ņemot vērā gaidāmo novecošanās būtisko ietekmi uz budžetu, ja netiks veikta tālāka pensiju reforma. Lai atbalstītu notiekošo ekonomikas iedzīšanas procesu, būs svarīgi turpināt strukturālās reformas, īpaši attiecībā uz darba un preču tirgiem. Šajā kontekstā labvēlīga ietekme būs arī turpmākai valsts izdevumu novirzīšanai izaugsmi veicinošiem budžeta pasākumiem, vienlaikus palielinot budžeta elastību un uzlabojot izdevumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(2)

Slovēnijas kopumā spēcīgais IKP pieaugums pēdējā desmitgadē sasniedza kulmināciju pirmajā eiro zonas dalības gadā. Tomēr 2007. gadā tika konstatēts arī vērā ņemams inflācijas pieaugums, ko galvenokārt izraisīja preču cenu svārstības saistībā ar konkurences trūkumu atsevišķos sektoros, kas ir riska faktors darba algām arī 2008. gadā.

Balstoties uz spēcīgo ekonomikas izaugsmi ceļā uz iestāšanos ES un euro zonā, tika gūtas labas sekmes valsts finanšu konsolidēšanā. Nākotnē būs jāveicina darbaspēka produktivitāte, algas līdzsvarojot ar produktivitāti, jāturpina fiskāli pasākumi, lai veicinātu makroekonomisko stabilitāti, tostarp inflācijas samazinājumu. Vēršanās pret neseno inflācijas pieauguma tempa paātrināšanos Slovēnijā palīdzēs saglabāt šīs uz eksportu orientētās ekonomikas konkurētspēju. Turklāt valsts finanšu ilgtspējas nodrošināšana ilgtermiņā joprojām uzskatāma par nopietnu uzdevumu, ņemot vērā gaidāmo novecošanās būtisko ietekmi uz budžetu, ja netiks veikta tālāka pensiju reforma. Lai atbalstītu notiekošo ekonomikas iedzīšanas procesu, būs svarīgi turpināt strukturālās reformas, īpaši attiecībā uz darba un preču tirgiem. Šajā kontekstā labvēlīga ietekme būs arī turpmākai valsts izdevumu novirzīšanai izaugsmi veicinošiem budžeta pasākumiem, vienlaikus palielinot budžeta elastību un uzlabojot izdevumu efektivitāti.

| (3) | Makroekonomikas scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 5,8 % 2007. gadā līdz 4,6 % 2008. gadā un 4,1 % 2009. gadā, sasniedzot 4,5 % programmas perioda beigās. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, lai gan attiecībā uz 2008. gadu riski, kas izriet no ārējās vides, ir palielinājušies kopš stabilitātes programmas izstrāde tika pabeigta. Pēc negaidītā inflācijas pieauguma 2007. gadā programmā tiek prognozēta daudz lielāka inflācija nekā iepriekšējā scenārijā. Tomēr 2008. gadā tās šķiet pārāk zemas, ievērojot nesenās pārtikas un enerģijas cenu svārstības. Sekundārās ietekmes risks, ko radīja ievērojamais inflācijas pieaugums 2007. gadā, kā arī darba algu pieaugums valsts sektorā, kas ietekmē arī privāto sektoru, varētu izraisīt lielākas inflācijas atšķirības salīdzinājumā ar pārējo euro zonu. Ja šāda situācija saglabāsies, tās ietekme uz konkurētspējas izmaiņām būs nelabvēlīgāka par programmā paredzēto. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomikas scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 5,8 % 2007. gadā līdz 4,6 % 2008. gadā un 4,1 % 2009. gadā, sasniedzot 4,5 % programmas perioda beigās. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi, lai gan attiecībā uz 2008. gadu riski, kas izriet no ārējās vides, ir palielinājušies kopš stabilitātes programmas izstrāde tika pabeigta. Pēc negaidītā inflācijas pieauguma 2007. gadā programmā tiek prognozēta daudz lielāka inflācija nekā iepriekšējā scenārijā. Tomēr 2008. gadā tās šķiet pārāk zemas, ievērojot nesenās pārtikas un enerģijas cenu svārstības. Sekundārās ietekmes risks, ko radīja ievērojamais inflācijas pieaugums 2007. gadā, kā arī darba algu pieaugums valsts sektorā, kas ietekmē arī privāto sektoru, varētu izraisīt lielākas inflācijas atšķirības salīdzinājumā ar pārējo euro zonu. Ja šāda situācija saglabāsies, tās ietekme uz konkurētspējas izmaiņām būs nelabvēlīgāka par programmā paredzēto.

| (4) | Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē kopējais valsts budžeta deficīts 2007. gadā tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP, salīdzinot ar 2006. gada programmā noteikto mērķi 1,5 % no IKP. Atšķirība galvenokārt izskaidrojama ar pozitīvo bāzes efektu, ko noteica 2006. gada rezultāti, un lielāks nekā prognozēts nominālā IKP pieaugums 2007. gadā. Vienlaikus arī saskaņā ar arī 2007. gada programmas atjauninājumu pieaugumu, kas būtu labāks par plānoto, daļēji aizēnoja lielāks izdevumu pieaugums nekā bija plānots 2006. gada programmā. Tomēr jaunākā informācija par skaidras naudas plūsmu liecina par labākiem 2007. gada rezultātiem un, iespējams, par nelielu budžeta pārpalikumu. Kopumā 2007. gada budžeta izpilde atbilda Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumam par 2006. gada stabilitātes programmu (3), kurā Slovēnija tika aicināta paātrināt VTM sasniegšanu, izmantojot labvēlīgos ekonomiskos apstākļus, tostarp negaidīti labu budžeta rezultātu 2006. gadā. Padome atzīmē, ka arī 2007. gada budžeta izpilde atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē kopējais valsts budžeta deficīts 2007. gadā tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP, salīdzinot ar 2006. gada programmā noteikto mērķi 1,5 % no IKP. Atšķirība galvenokārt izskaidrojama ar pozitīvo bāzes efektu, ko noteica 2006. gada rezultāti, un lielāks nekā prognozēts nominālā IKP pieaugums 2007. gadā. Vienlaikus arī saskaņā ar arī 2007. gada programmas atjauninājumu pieaugumu, kas būtu labāks par plānoto, daļēji aizēnoja lielāks izdevumu pieaugums nekā bija plānots 2006. gada programmā. Tomēr jaunākā informācija par skaidras naudas plūsmu liecina par labākiem 2007. gada rezultātiem un, iespējams, par nelielu budžeta pārpalikumu. Kopumā 2007. gada budžeta izpilde atbilda Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumam par 2006. gada stabilitātes programmu (3), kurā Slovēnija tika aicināta paātrināt VTM sasniegšanu, izmantojot labvēlīgos ekonomiskos apstākļus, tostarp negaidīti labu budžeta rezultātu 2006. gadā. Padome atzīmē, ka arī 2007. gada budžeta izpilde atbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm.

| (5) | Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis atjauninātajā programmā ir vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšana, kas ir strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 1 % apmērā no IKP, pieaugot programmas periodā, lai gan 2008. gadā ir paredzēta stāvokļa pasliktināšanās. Izmaiņas, salīdzinājumā ar iepriekšējās programmas uzdevumu sasniegt VTM līdz 2009. gadam, izriet no iepriekš minētā labāka nekā paredzēts 2006. gada rezultāta (kas galvenokārt atspoguļo straujāku nominālā IKP pieaugumu), kas nozīmē, ka VTM kopumā bija sasniegts jau 2006. gadā. Salīdzinot ar 2006. gada programmu, 2007. gada atjauninātajā programmā paredzētais kopējais budžeta deficīts visā programmas periodā ir aptuveni par 0,5 procentpunktu mazāks, pamatojoties uz labāku sākuma pozīciju.
  Budžeta deficīts 2008. gadā palielināsies līdz 0,9 % no IKP un tad pamazām tiks likvidēts; vislielāko korekciju paredzēts veikt pēdējā gadā. Līdzīgā veidā ir paredzēts, ka primārais pārpalikums līdz 2010. gadam nedaudz pārsniegs 1 % no IKP. Izņemot 2008. gadu, plānotā konsolidācija pamatā izriet no izdevumu ierobežošanas nevis pakāpeniskas ieņēmumu attiecības samazinājuma kompensēšanas. Programmas periodā paredzētais primāro izdevumu samazinājums atbilst 2,25 procentpunktiem no IKP. Lai arī tas ir diezgan plašs, tas galvenokārt atspoguļo sociālo izdevumu samazinājumu, kas ir 1/3 no kopējās konsolidācijas. Pakāpenisko ieņēmumu attiecības samazināšanos par 1,75 procentpunktiem, ko lielā mēra ietekmē notiekošā nodokļu reforma, galvenokārt veicina netiešie nodokļi, lai gan ir paredzēts neliels tiešo nodokļu sloga pieaugums. |
| --- | --- |

(5)

Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis atjauninātajā programmā ir vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšana, kas ir strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 1 % apmērā no IKP, pieaugot programmas periodā, lai gan 2008. gadā ir paredzēta stāvokļa pasliktināšanās. Izmaiņas, salīdzinājumā ar iepriekšējās programmas uzdevumu sasniegt VTM līdz 2009. gadam, izriet no iepriekš minētā labāka nekā paredzēts 2006. gada rezultāta (kas galvenokārt atspoguļo straujāku nominālā IKP pieaugumu), kas nozīmē, ka VTM kopumā bija sasniegts jau 2006. gadā. Salīdzinot ar 2006. gada programmu, 2007. gada atjauninātajā programmā paredzētais kopējais budžeta deficīts visā programmas periodā ir aptuveni par 0,5 procentpunktu mazāks, pamatojoties uz labāku sākuma pozīciju.

Budžeta deficīts 2008. gadā palielināsies līdz 0,9 % no IKP un tad pamazām tiks likvidēts; vislielāko korekciju paredzēts veikt pēdējā gadā. Līdzīgā veidā ir paredzēts, ka primārais pārpalikums līdz 2010. gadam nedaudz pārsniegs 1 % no IKP. Izņemot 2008. gadu, plānotā konsolidācija pamatā izriet no izdevumu ierobežošanas nevis pakāpeniskas ieņēmumu attiecības samazinājuma kompensēšanas. Programmas periodā paredzētais primāro izdevumu samazinājums atbilst 2,25 procentpunktiem no IKP. Lai arī tas ir diezgan plašs, tas galvenokārt atspoguļo sociālo izdevumu samazinājumu, kas ir 1/3 no kopējās konsolidācijas. Pakāpenisko ieņēmumu attiecības samazināšanos par 1,75 procentpunktiem, ko lielā mēra ietekmē notiekošā nodokļu reforma, galvenokārt veicina netiešie nodokļi, lai gan ir paredzēts neliels tiešo nodokļu sloga pieaugums.

| (6) | 2008. gadā risks attiecībā uz budžeta prognozēm programmā kopumā šķiet līdzsvarots, taču programmas pēdējos gados budžeta rezultāti var izrādīties nedaudz sliktāki nekā paredzēts. Ņemot vērā, labāku nekā plānots 2007. gada budžeta izpildes rezultātu, 2008. gadā pastāv pozitīvā bāzes efekta iespēja, kas atsver risku saistībā ar notiekošo ārējās vides pasliktināšanos. Papildus tam ir zināms risks saistībā ar budžeta stratēģijas īstenošanu, kas jo īpaši izriet no tā, ka lielākais izdevumu samazinājums attiecināts uz perioda otro pusi un ar to saistītie pasākumi nav izklāstīti pietiekoši detalizēti. Zināmā mērā šo risku samazina Slovēnijas labā pieredze nesenajā pagātnē, kas norāda uz to, ka rezultāti var izrādīties labāki nekā paredzēts. |
| --- | --- |

(6)

2008. gadā risks attiecībā uz budžeta prognozēm programmā kopumā šķiet līdzsvarots, taču programmas pēdējos gados budžeta rezultāti var izrādīties nedaudz sliktāki nekā paredzēts. Ņemot vērā, labāku nekā plānots 2007. gada budžeta izpildes rezultātu, 2008. gadā pastāv pozitīvā bāzes efekta iespēja, kas atsver risku saistībā ar notiekošo ārējās vides pasliktināšanos. Papildus tam ir zināms risks saistībā ar budžeta stratēģijas īstenošanu, kas jo īpaši izriet no tā, ka lielākais izdevumu samazinājums attiecināts uz perioda otro pusi un ar to saistītie pasākumi nav izklāstīti pietiekoši detalizēti. Zināmā mērā šo risku samazina Slovēnijas labā pieredze nesenajā pagātnē, kas norāda uz to, ka rezultāti var izrādīties labāki nekā paredzēts.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams VTM sasniegšanai programmas periodā, tomēr pēdējos gados ar mazāku rezervi, nekā plānots. Nelielā strukturālās bilances novirze, kas paredzēta 2008. gadā, var izrādīties cikliskumu veicinoša, lai gan ir palielinājies ārēju apstākļu radītas negatīvas ietekmes risks. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Turklāt šķiet, ka 2008. gadam — saistībā ar lielāku inflācijas spiedienu — ir noteikta stingrāka fiskālā pozīcija nekā pašreiz paredzētā. Padome atzīmē, ka tas atbilstu arī 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm, kurās pausts aicinājums rūpīgi izstrādāt fiskālos plānus 2008. gadam, lai neveicinātu makroekonomikas nestabilitāti. Pēc 2008. gada programmā paredzētā fiskālās politikas pozīcija atbilst paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams VTM sasniegšanai programmas periodā, tomēr pēdējos gados ar mazāku rezervi, nekā plānots. Nelielā strukturālās bilances novirze, kas paredzēta 2008. gadā, var izrādīties cikliskumu veicinoša, lai gan ir palielinājies ārēju apstākļu radītas negatīvas ietekmes risks. Tas neatbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Turklāt šķiet, ka 2008. gadam — saistībā ar lielāku inflācijas spiedienu — ir noteikta stingrāka fiskālā pozīcija nekā pašreiz paredzētā. Padome atzīmē, ka tas atbilstu arī 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm, kurās pausts aicinājums rūpīgi izstrādāt fiskālos plānus 2008. gadam, lai neveicinātu makroekonomikas nestabilitāti. Pēc 2008. gada programmā paredzētā fiskālās politikas pozīcija atbilst paktam.

| (8) | Šķiet, ka Slovēnijā pastāv liels risks attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti. Programmā aplēstā 2007. gada budžeta pozīcija, salīdzinājumā ar 2006. gada pozīciju, būtiski nav mainījusies un ir pietiekama, lai ilgtermiņā stabilizētu valsts parāda attiecību, pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu. Tomēr novecošanās ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju, galvenokārt atspoguļojot būtiskāku pensiju izmaksu pieaugumu. Liels primārā budžeta pārpalikums vidēja termiņā un jo īpaši papildu pasākumu veikšana ar vecumu saistīto izdevumu ievērojamā pieauguma apturēšanai sekmēs riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Slovēnijā pastāv liels risks attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti. Programmā aplēstā 2007. gada budžeta pozīcija, salīdzinājumā ar 2006. gada pozīciju, būtiski nav mainījusies un ir pietiekama, lai ilgtermiņā stabilizētu valsts parāda attiecību, pirms tiek ņemta vērā iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu. Tomēr novecošanās ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju, galvenokārt atspoguļojot būtiskāku pensiju izmaksu pieaugumu. Liels primārā budžeta pārpalikums vidēja termiņā un jo īpaši papildu pasākumu veikšana ar vecumu saistīto izdevumu ievērojamā pieauguma apturēšanai sekmēs riska samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju.

| (9) | Stabilitātes programma kopumā atbilst valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši, abos dokumentos sniegts svarīgāko īstenojamo reformu pasākumu pārskats, tostarp visaptveroša nodokļu reforma, ieguldījumi infrastruktūrā, kā arī izmaiņas sociālo pārvedumu sistēmā. Programmā nav ietverts detalizēts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas vispārējo ietekmi uz vidēja termiņa fiskālo stratēģiju. Tomēr, lai arī tas nav veikts sistemātiski, ir sniegta informācija par paredzēto nozīmīgāko reformu tiešo ietekmi uz budžetu, un tā ir ņemta vērā budžeta prognozēs. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma kopumā atbilst valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Jo īpaši, abos dokumentos sniegts svarīgāko īstenojamo reformu pasākumu pārskats, tostarp visaptveroša nodokļu reforma, ieguldījumi infrastruktūrā, kā arī izmaiņas sociālo pārvedumu sistēmā. Programmā nav ietverts detalizēts kvalitatīvs novērtējums par valsts reformu programmas vispārējo ietekmi uz vidēja termiņa fiskālo stratēģiju. Tomēr, lai arī tas nav veikts sistemātiski, ir sniegta informācija par paredzēto nozīmīgāko reformu tiešo ietekmi uz budžetu, un tā ir ņemta vērā budžeta prognozēs.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Jo īpaši, tajā nav ietverti nozīmīgi turpmākie pasākumi pensiju sistēmas reformas stiprināšanai, lai nodrošinātu ilgtspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Jo īpaši, tajā nav ietverti nozīmīgi turpmākie pasākumi pensiju sistēmas reformas stiprināšanai, lai nodrošinātu ilgtspēju ilgtermiņā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati (4).

Kopumā jāsecina, ka Slovēnija sasniedza savu VTM 2007. gadā, par diviem gadiem ātrāk nekā bija plānots, un šajā programmā paredzēta VTM ievērošana, palielinot rezervi visā programmas periodā. Attiecībā uz 2007. gadu jaunākā pieejamā informācija norāda uz labāku nekā paredzēts budžeta izpildes rezultātu, iespējams ar nelielu pārpalikumu. Tomēr 2008. gadā ir paredzēta neliela strukturālās bilances pasliktināšanās, neraugoties uz stabilas izaugsmes perspektīvu saglabāšanos. Risks attiecībā uz 2008. gada budžeta prognozēm kopumā ir līdzsvarots. Pēdējos programmas gados budžeta izpildes rezultāts var būt nedaudz sliktāks nekā plānots, galvenokārt saistībā ar risku, kas izriet no plānotās paļaušanās uz izdevumu ierobežošanu. Fiskālā politika 2008. gadā var izrādītie s cikliskumu veicinoša. Stingrāka fiskālā nostāja 2008. gadam, nekā pašlaik paredzētā, var būt nepieciešama arī pašreizējā ievērojamā inflācijas spiediena dēļ. Paredzētais lielais darba algu pieaugums valsts sektorā rada papildu bažas par inflācijas rādītājiem nākotnē. Neraugoties uz pašreiz nelielo valsts parādu, Slovēnijas risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā tiek novērtēts kā augsts, ņemot vērā paredzamo būtisko novecošanās ietekmi uz budžetu.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Slovēnija tiek aicināta:

| i) | izmantojot, iespējams, labākus nekā paredzēts 2007. gada rezultātus, panākt stabilāku budžeta pozīciju 2008. gadā, pārsniedzot programmā ieplānoto, tādējādi izvairoties no cikliskumu veicinošas politikas; |
| --- | --- |

i)

izmantojot, iespējams, labākus nekā paredzēts 2007. gada rezultātus, panākt stabilāku budžeta pozīciju 2008. gadā, pārsniedzot programmā ieplānoto, tādējādi izvairoties no cikliskumu veicinošas politikas;

| ii) | būt gataviem veikt turpmākus pasākumus inflācijas spiediena mazināšanai, papildinot ieteikto fiskālo nostāju ar atbilstošu algu, darba tirgus un konkurences politiku; |
| --- | --- |

ii)

būt gataviem veikt turpmākus pasākumus inflācijas spiediena mazināšanai, papildinot ieteikto fiskālo nostāju ar atbilstošu algu, darba tirgus un konkurences politiku;

| iii) | ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo īpaši turpinot reformēt pensiju sistēmu. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo īpaši turpinot reformēt pensiju sistēmu.

Padome atzīmē arī to, ka šādas darbības atbilstu Eurogrupas 2007. gada aprīļa fiskālās politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| COM 2007. g. nov. | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| COM 2007. g. nov. | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | n.d.. |
| KP 2006. g. dec. | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| COM 2007. g. nov. | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

COM 2007. g. nov.

5,7

6,0

4,6

4,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

4,7

4,3

4,2

4,1

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

COM 2007. g. nov.

2,5

3,5

3,7

2,9

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,7

2,7

2,5

2,2

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

n.d.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

COM 2007. g. nov.

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

n.d.

KP 2006. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

COM 2007. g. nov.

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

COM 2007. g. nov.

0,2

0,7

0,3

0,4

n.d..

KP 2006. g. dec.

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

COM 2007. g. nov.

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.d.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

COM 2007. g. nov.

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

COM 2007. g. nov.

27,1

25,6

24,5

23,8

n.d.

KP 2006. g. dec.

28,5

28,2

28,3

27,7

n.d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Jāatzīmē, ka novērtējumā īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas ieviešanas ziņojumu.

(3)  OV C 71, 28.3.2007., 9. lpp.

(4)  Jo īpaši, trūkst dati par ārēju faktoru pieņēmumiem (“Vispasaules, izņemot ES, IKP pieaugums”, “Vispasaules importa apjoms, neskaitot ES”) un citiem posteņiem attiecībā uz sektoru bilancēm, kā arī par uzkrāto līdzekļu pieauguma korekciju.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % un 4,5 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2006.–2009. gada periodā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunākajām programmām vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir šādi: 0,1 % no IKP 2007. gadā, deficītam palielinoties; 0,1 % no IKP 2008. gadā, deficītam palielinoties. Komisijas dienesti neuzskata tos par vienreizējiem pasākumiem, tāpēc Komisijas dienestu prognozē vienreizēji pasākumi nav ietverti.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/10

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Pēc vairāk nekā 10 gadus ilgas straujas ekonomiskās izaugsmes Īrijas ekonomikā ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir vieni no lielākajiem Eiropas Savienībā. Šādu attīstību sākotnēji sekmēja ievērojams eksporta pieaugums, bet pēc tam — strauji augošs iekšzemes pieprasījums. Šajā laikā ievērojami uzlabojās valsts finanses, kas ļāva būtiski samazināt valsts parāda attiecību.
  Pašlaik tautsaimniecība piedzīvo pāreju uz zemākas izaugsmes periodu, ko raksturo konkurētspējas pasliktināšanās, kuru izraisījušas nesenās negatīvās tendences ražīguma un cenu jomā, ko vēl pastiprināja atkarība no norisēm ASV un Apvienotās Karalistes ekonomikā. Iekšzemē izaugsmes palēnināšanās saistās ar to, ka aktivitāte mājokļu būvniecības nozarē mazinājusies un kļuvusi ilgtspējīgāka, ar aktīvu tirgus vērtības samazināšanos un bezdarba pieaugumu. Šāda notikumu gaita varētu radīt grūtības valsts finanšu jomā, neraugoties uz to, ka kopumā valsts finanses ir stabilas, jo tiek paredzēta nodokļu ieņēmumu samazināšanās un lielāki izdevumi, lai pilnveidotu sabiedriskos pakalpojumus, ko izraisīja ilglaicīgais budžeta pārpalikums. Prognozes par valsts finansēm īsā un vidējā termiņā arīdzan liek daudz steidzīgāk rīkoties, lai novērstu bažas par to ilglaicīgu ilgtspējību, kas saistītas ar iedzīvotāju novecošanos. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairāk nekā 10 gadus ilgas straujas ekonomiskās izaugsmes Īrijas ekonomikā ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir vieni no lielākajiem Eiropas Savienībā. Šādu attīstību sākotnēji sekmēja ievērojams eksporta pieaugums, bet pēc tam — strauji augošs iekšzemes pieprasījums. Šajā laikā ievērojami uzlabojās valsts finanses, kas ļāva būtiski samazināt valsts parāda attiecību.

Pašlaik tautsaimniecība piedzīvo pāreju uz zemākas izaugsmes periodu, ko raksturo konkurētspējas pasliktināšanās, kuru izraisījušas nesenās negatīvās tendences ražīguma un cenu jomā, ko vēl pastiprināja atkarība no norisēm ASV un Apvienotās Karalistes ekonomikā. Iekšzemē izaugsmes palēnināšanās saistās ar to, ka aktivitāte mājokļu būvniecības nozarē mazinājusies un kļuvusi ilgtspējīgāka, ar aktīvu tirgus vērtības samazināšanos un bezdarba pieaugumu. Šāda notikumu gaita varētu radīt grūtības valsts finanšu jomā, neraugoties uz to, ka kopumā valsts finanses ir stabilas, jo tiek paredzēta nodokļu ieņēmumu samazināšanās un lielāki izdevumi, lai pilnveidotu sabiedriskos pakalpojumus, ko izraisīja ilglaicīgais budžeta pārpalikums. Prognozes par valsts finansēm īsā un vidējā termiņā arīdzan liek daudz steidzīgāk rīkoties, lai novērstu bažas par to ilglaicīgu ilgtspējību, kas saistītas ar iedzīvotāju novecošanos.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 4,8 % 2007. gadā līdz vidēji 3,5 % pārējā programmas periodā. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet ticams. Tas galvenokārt atspoguļo ievērojamas korekcijas mājokļu sektorā, ko zināmā mērā kompensēs pastāvīgie neto eksporta ieņēmumi. Programmā prognozētie inflācijas rādītāji 2008. gadam šķiet pārāk zemi, ņemot vērā jaunākās pārtikas un enerģijas cenu tendences, un ticami laika posmam pēc 2008. gada. Prognozes par inflāciju un konkurētspēju programmas pēdējos gados apstiprina gaidāmā ražīguma uzlabošanās un darba tirgus dinamikas mazināšanās, kas savukārt mazinās algu spiedienu. Stabilitātes programmā paredzēta arī ārējā deficīta mazināšanās, kas izriet no iekšzemes pieprasījuma mazināšanās. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 4,8 % 2007. gadā līdz vidēji 3,5 % pārējā programmas periodā. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet ticams. Tas galvenokārt atspoguļo ievērojamas korekcijas mājokļu sektorā, ko zināmā mērā kompensēs pastāvīgie neto eksporta ieņēmumi. Programmā prognozētie inflācijas rādītāji 2008. gadam šķiet pārāk zemi, ņemot vērā jaunākās pārtikas un enerģijas cenu tendences, un ticami laika posmam pēc 2008. gada. Prognozes par inflāciju un konkurētspēju programmas pēdējos gados apstiprina gaidāmā ražīguma uzlabošanās un darba tirgus dinamikas mazināšanās, kas savukārt mazinās algu spiedienu. Stabilitātes programmā paredzēta arī ārējā deficīta mazināšanās, kas izriet no iekšzemes pieprasījuma mazināšanās.

| (4) | Valsts kopbudžeta pārpalikums 2007. gadā 2007. decembra stabilitātes programmā tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā izvirzīto mērķi — 1,2 % no IKP un Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē minētajiem 0,9 % no IKP. Šis samazinājums atspoguļo gan to, ka izdevumi bija lielāki, nekā plānots, gan to, ka ieņēmumi samazinājās, lai gan abus šos faktorus daļēji kompensēja pozitīvs bāzes efekts 2006. gadā. Lai gan naudas izteiksmē valdības izdevumu iznākums kopumā atbilda budžeta plāniem, izdevumu pieaugums bija lielāks nekā plānots, jo īpaši kārtējie izdevumi par pakalpojumiem un precēm, kā arī par kapitāla dotācijām. Ieņēmumu samazināšanās jo īpaši atspoguļoja pasliktināšanos mājokļu tirgū. Padomes atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu (3) sacīts, ka “vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils. Jebkurā gadījumā būtu saprātīgi saglabāt manevrēšanas telpu gadījumam, ja notiktu nelabvēlīgs pavērsiens līdzšinējā izaugsmes gaitā, ko virza dinamiskā mājokļu nozares attīstība.” 2007. gada budžeta rezultāti, kas liecina par strukturālā deficīta ievērojamu samazināšanos, sašaurināja “manevrēšanas telpu” 2008. gadā. Padome atzīmē — lai gan strukturālā bilance vēl aizvien bija labāka nekā VTM, pārmērīgie izdevumi 2007. gadā netieši norāda, ka budžeta izpilde var pilnā mērā neatbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm. |
| --- | --- |

(4)

Valsts kopbudžeta pārpalikums 2007. gadā 2007. decembra stabilitātes programmā tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā izvirzīto mērķi — 1,2 % no IKP un Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē minētajiem 0,9 % no IKP. Šis samazinājums atspoguļo gan to, ka izdevumi bija lielāki, nekā plānots, gan to, ka ieņēmumi samazinājās, lai gan abus šos faktorus daļēji kompensēja pozitīvs bāzes efekts 2006. gadā. Lai gan naudas izteiksmē valdības izdevumu iznākums kopumā atbilda budžeta plāniem, izdevumu pieaugums bija lielāks nekā plānots, jo īpaši kārtējie izdevumi par pakalpojumiem un precēm, kā arī par kapitāla dotācijām. Ieņēmumu samazināšanās jo īpaši atspoguļoja pasliktināšanos mājokļu tirgū. Padomes atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu (3) sacīts, ka “vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils. Jebkurā gadījumā būtu saprātīgi saglabāt manevrēšanas telpu gadījumam, ja notiktu nelabvēlīgs pavērsiens līdzšinējā izaugsmes gaitā, ko virza dinamiskā mājokļu nozares attīstība.” 2007. gada budžeta rezultāti, kas liecina par strukturālā deficīta ievērojamu samazināšanos, sašaurināja “manevrēšanas telpu” 2008. gadā. Padome atzīmē — lai gan strukturālā bilance vēl aizvien bija labāka nekā VTM, pārmērīgie izdevumi 2007. gadā netieši norāda, ka budžeta izpilde var pilnā mērā neatbilst 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm.

| (5) | Neraugoties uz budžeta stāvokļa pasliktināšanos 2007. gadā, vidējā termiņa mērķis (VTM) — no strukturālā viedokļa līdzsvarots budžets (t.i., cikliski koriģēts budžets, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) — bija sasniegts ar uzviju. Programmā izklāstītā stratēģija liecina, ka 2008. gadā strukturālā bilance pasliktināsies. Prognozē, ka strukturālais pārpalikums, ko aprēķina, izmantojot kopīgi apstiprināto metodoloģiju un kas 2007. gadā bija 0,5 % no IKP, 2008. gadā kļūs par deficītu 0,5 % apmērā no IKP; nākamajos gados deficīts pakāpeniski palielināsies un 2010. gadā sasniegs 0,75 % no IKP.
  Prognozē, ka faktiskā bilance samazināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz deficītam aptuveni 1 % apmērā pārējā programmas periodā. Budžeta rezultāti 2007. gadā ir sliktāki, nekā plānots (par 0,75 procentu punktiem no IKP), arī makroekonomiskā situācija ir pasliktinājusies, tāpēc faktiskie budžeta mērķi 2008.–2009. gadam ir nepārprotami zemāki nekā iepriekšējā atjauninājumā (par 1,75 procentu punktiem no IKP). Programmā prognozēts, ka 2008. gadā ieņēmumu attiecība vēl vairāk samazināsies, jo izaugsmes struktūrā mazāka nozīme būs nodokļiem, savukārt izdevumi, domājams, palielināsies, atspoguļojot ietekmi, kāda ir lēmumiem par tēriņiem, kas pieņemti 2007. gadā un agrāk, kā arī izziņoti 2008. gada budžetā. Budžeta prognozēs 2009. un 2010. gadam nepārprotami ietverti arī neiedalīti līdzekļi neparedzētiem gadījumiem attiecīgi 0,4 % un 0,8 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka arī 2009. un 2010. gadā ieņēmumu attiecība samazināsies, gan ne tik strauji, savukārt izdevumu attiecība visā visumā stabilizēsies 2009. gadā un samazināsies 2010. gadā. Neraugoties uz ekonomiskās un fiskālās situācijas pasliktināšanos, gaidāms, ka programmas periodā tēriņi investīcijām, izsakot procentos no IKP, palielināsies, un tas savukārt ļaus ilgtermiņā vairot tautsaimniecības ražošanas potenciālu. |
| --- | --- |

(5)

Neraugoties uz budžeta stāvokļa pasliktināšanos 2007. gadā, vidējā termiņa mērķis (VTM) — no strukturālā viedokļa līdzsvarots budžets (t.i., cikliski koriģēts budžets, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) — bija sasniegts ar uzviju. Programmā izklāstītā stratēģija liecina, ka 2008. gadā strukturālā bilance pasliktināsies. Prognozē, ka strukturālais pārpalikums, ko aprēķina, izmantojot kopīgi apstiprināto metodoloģiju un kas 2007. gadā bija 0,5 % no IKP, 2008. gadā kļūs par deficītu 0,5 % apmērā no IKP; nākamajos gados deficīts pakāpeniski palielināsies un 2010. gadā sasniegs 0,75 % no IKP.

Prognozē, ka faktiskā bilance samazināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz deficītam aptuveni 1 % apmērā pārējā programmas periodā. Budžeta rezultāti 2007. gadā ir sliktāki, nekā plānots (par 0,75 procentu punktiem no IKP), arī makroekonomiskā situācija ir pasliktinājusies, tāpēc faktiskie budžeta mērķi 2008.–2009. gadam ir nepārprotami zemāki nekā iepriekšējā atjauninājumā (par 1,75 procentu punktiem no IKP). Programmā prognozēts, ka 2008. gadā ieņēmumu attiecība vēl vairāk samazināsies, jo izaugsmes struktūrā mazāka nozīme būs nodokļiem, savukārt izdevumi, domājams, palielināsies, atspoguļojot ietekmi, kāda ir lēmumiem par tēriņiem, kas pieņemti 2007. gadā un agrāk, kā arī izziņoti 2008. gada budžetā. Budžeta prognozēs 2009. un 2010. gadam nepārprotami ietverti arī neiedalīti līdzekļi neparedzētiem gadījumiem attiecīgi 0,4 % un 0,8 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka arī 2009. un 2010. gadā ieņēmumu attiecība samazināsies, gan ne tik strauji, savukārt izdevumu attiecība visā visumā stabilizēsies 2009. gadā un samazināsies 2010. gadā. Neraugoties uz ekonomiskās un fiskālās situācijas pasliktināšanos, gaidāms, ka programmas periodā tēriņi investīcijām, izsakot procentos no IKP, palielināsies, un tas savukārt ļaus ilgtermiņā vairot tautsaimniecības ražošanas potenciālu.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2008. gadu. Tomēr attiecībā uz nākamajiem gadiem trūkst informācijas par to, kādus plašus pasākumus veiks, lai panāktu, ka pašreizējais tēriņu pieaugums nepārsniedz IKP nominālo pieaugumu, jo īpaši, runājot par algām publiskajā sektorā un sociālo pārvedumu maksājumiem, kas, izsakot procentos no IKP, pēdējos gados ievērojami palielinājušies. Turklāt pastāv arī riski saistībā ari ieņēmumiem, kas izriet no agrākām saistībām samazināt nodokļu un sociālo iemaksu likmes. Bez tam, lai gan varētu uzskatīt, ka neparedzēto izdevumu iekļaušana budžetā liecina par piesardzīgu plānošanu, nevar izslēgt, ka šos līdzekļus var nākotnē izmantot pasākumiem ieņēmumu samazināšanai un/vai izdevumu palielināšanai. Šos faktorus izvērtējot, vērā jāņem Īrijas līdzšinējās sekmes, jo fiskālās bilances rezultāti parasti bijuši labāki, nekā prognozēts pēdējās stabilitātes programmās. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti attiecībā uz 2008. gadu. Tomēr attiecībā uz nākamajiem gadiem trūkst informācijas par to, kādus plašus pasākumus veiks, lai panāktu, ka pašreizējais tēriņu pieaugums nepārsniedz IKP nominālo pieaugumu, jo īpaši, runājot par algām publiskajā sektorā un sociālo pārvedumu maksājumiem, kas, izsakot procentos no IKP, pēdējos gados ievērojami palielinājušies. Turklāt pastāv arī riski saistībā ari ieņēmumiem, kas izriet no agrākām saistībām samazināt nodokļu un sociālo iemaksu likmes. Bez tam, lai gan varētu uzskatīt, ka neparedzēto izdevumu iekļaušana budžetā liecina par piesardzīgu plānošanu, nevar izslēgt, ka šos līdzekļus var nākotnē izmantot pasākumiem ieņēmumu samazināšanai un/vai izdevumu palielināšanai. Šos faktorus izvērtējot, vērā jāņem Īrijas līdzšinējās sekmes, jo fiskālās bilances rezultāti parasti bijuši labāki, nekā prognozēts pēdējās stabilitātes programmās.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā varētu būt nepietiekams, lai būtu iespējams ievērot VTM pēc 2008. gada. Lai gan visā visumā 2008. gadā VTM mērķis tiks sasniegs, vēlākos gados fiskālais stāvoklis var būt tāds, ka strukturālā bilance novirzās no VTM, un tas būtu pretrunā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, un Padome atzīmē, ka tas būtu pretrunā arī ar 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm, ja vien neizdosies panākt, ka programmā neparedzētiem gadījumiem paredzētās rezerves netiek izmantotas — tas nozīmētu, ka situācija ar nodokļiem un/vai tēriņu ierobežošana ir daudz labāka, nekā paredzēts programmā. Ja tā notiks, jāstiprina strukturālie centieni, lai ievērotu VTM un Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā varētu būt nepietiekams, lai būtu iespējams ievērot VTM pēc 2008. gada. Lai gan visā visumā 2008. gadā VTM mērķis tiks sasniegs, vēlākos gados fiskālais stāvoklis var būt tāds, ka strukturālā bilance novirzās no VTM, un tas būtu pretrunā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, un Padome atzīmē, ka tas būtu pretrunā arī ar 2007. gada aprīļa Eurogrupas budžeta politikas ievirzēm, ja vien neizdosies panākt, ka programmā neparedzētiem gadījumiem paredzētās rezerves netiek izmantotas — tas nozīmētu, ka situācija ar nodokļiem un/vai tēriņu ierobežošana ir daudz labāka, nekā paredzēts programmā. Ja tā notiks, jāstiprina strukturālie centieni, lai ievērotu VTM un Stabilitātes un izaugsmes paktu.

| (8) | Šķiet, ka Īrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. Iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Īrijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido salīdzinoši būtisks pensiju izdevumu pieaugums nākamajās desmitgadēs, ko daļēji ietekmēs tas, ka līdzšinējie iemaksu veicēji pensiju sistēmā kļūs par saņēmējiem. Tomēr bruto parāda attiecība 2007. gadā bija krietni mazāka par 60 % no IKP, savukārt valsts pensiju rezerves fondā tiek uzkrāti aktīvi, lai priekšfinansētu daļu no pensiju izdevumiem nākotnē. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā gan ir pasliktinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, tomēr joprojām var kompensēt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr ar to nepietiek, lai kompensētu nākotnē gaidāmo izdevumu slogu. Turklāt programmā līdz 2010. gadam prognozētā strukturālās bilances dinamika varētu radīt lielāku apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Tādējādi, saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Īrijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. Iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Īrijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido salīdzinoši būtisks pensiju izdevumu pieaugums nākamajās desmitgadēs, ko daļēji ietekmēs tas, ka līdzšinējie iemaksu veicēji pensiju sistēmā kļūs par saņēmējiem. Tomēr bruto parāda attiecība 2007. gadā bija krietni mazāka par 60 % no IKP, savukārt valsts pensiju rezerves fondā tiek uzkrāti aktīvi, lai priekšfinansētu daļu no pensiju izdevumiem nākotnē. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā gan ir pasliktinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, tomēr joprojām var kompensēt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr ar to nepietiek, lai kompensētu nākotnē gaidāmo izdevumu slogu. Turklāt programmā līdz 2010. gadam prognozētā strukturālās bilances dinamika varētu radīt lielāku apdraudējumu valsts finanšu ilgtspējībai. Tādējādi, saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Šķiet, ka stabilitātes programma ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Stabilitātes programmā nav sniegta sīka informācija par to, vai programmā ir ņemta vērā īstenošanas ziņojumā iestrādāto pasākumu ietekme. Tomēr abos dokumentos uzsvērts, cik nozīmīgs ir Stabilitātes un izaugsmes pakts, kas ir pamatā ilgtspējīgai fiskālai politikai Īrijā; tāpat abos dokumentos uzsvērts, ka viena no galvenajām valdības prioritātēm ir Valsts attīstības plāna (2007.–2013.) īstenošana (attiecībā uz ieguldījumiem, jo īpaši infrastruktūrā). |
| --- | --- |

(9)

Šķiet, ka stabilitātes programma ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Stabilitātes programmā nav sniegta sīka informācija par to, vai programmā ir ņemta vērā īstenošanas ziņojumā iestrādāto pasākumu ietekme. Tomēr abos dokumentos uzsvērts, cik nozīmīgs ir Stabilitātes un izaugsmes pakts, kas ir pamatā ilgtspējīgai fiskālai politikai Īrijā; tāpat abos dokumentos uzsvērts, ka viena no galvenajām valdības prioritātēm ir Valsts attīstības plāna (2007.–2013.) īstenošana (attiecībā uz ieguldījumiem, jo īpaši infrastruktūrā).

| (10) | Programmas budžeta stratēģija visumā ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izdotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija visumā ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izdotas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā jāsecina, ka Īrija piedzīvo vairākas makroekonomiskas grūtības pārejas posmā uz mazāku ekonomisko izaugsmi, kas galvenokārt saistās ar atgriešanos pie ilgstpējīgākas aktivitātes mājokļu sektorā. Iekšzemes pieprasījums samazinās, un pēdējos gados eksporta tirgū zaudētas tirgus daļas, kas liecina par grūtībām no cenu konkurences viedokļa. Paredzams, ka fiskālais stāvoklis 2007.–2008. gadā ievērojami pasliktināsies, salīdzinot ar 2006. gadu, kad bija vērojams stabils pārpalikums. Lai gan paredzams, ka arī 2007. gadā Īrijā būs budžeta pārpalikums, 2008. gadā strukturālais stāvoklis radīs deficītu, kas vēlākos gados pat palielināsies. Ar budžeta prognozēm saistītie riski programmā kopumā šķiet līdzsvaroti 2008. gadā, tomēr, sākot ar 2009. gadu, rezultāti varētu būt sliktāki nekā prognozēts, ja netiks pienācīgi ierobežoti izdevumi. Lai gan var pieņemt, ka 2008. gadā VTM visumā tiks ievērots, pēc tam to varētu paveikt tikai tādā gadījumā, ja netiktu izmantotas programmā plānotās rezerves neparedzētiem gadījumiem. Neraugoties uz to, ka valsts parāds nav liels, Īrijas finanšu ilglaicīgo ilgstpējību apdraud vidējs risks, kas galvenokārt saistāms ar prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz pensiju izdevumiem. Valsts pārvaldes grūtākais uzdevums būs novērst makroekonomiskos riskus, tajā pašā laikā nepieļaujot fiskālā stāvokļa pasliktināšanos.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Īrija tiek aicināta:

| i) | ievērot VTM gan 2008. gadā, gan pēc tam, stingri uzraugot izdevumus; |
| --- | --- |

i)

ievērot VTM gan 2008. gadā, gan pēc tam, stingri uzraugot izdevumus;

| ii) | ņemot vērā prognozes par ievērojamo ar novecošanās saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspējību, īstenojot turpmākas pensiju sistēmas reformas. |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā prognozes par ievērojamo ar novecošanās saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspējību, īstenojot turpmākas pensiju sistēmas reformas.

Padome arī atzīmē, ka šādas darbības atbilstu 2007. gada aprīļa Eurogrupas fiskālās politikas ievirzēm.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. dec. | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| COM 2007. g. nov. | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. dec. | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| COM 2007. g. nov. | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. dec. | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| COM 2007. g. nov. | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.p., |
| SP 2006. g. dec. | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM 2007. g. nov. | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| COM 2007. g. nov. | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), kas veiktas pirms budžeta pieņemšanas; Komisijas dienestu aprēķini (pamatojoties uz pirmsbudžeta aplēsēm). |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. dec.

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

COM 2007. g. nov.

5,7

4,9

3,5

3,8

n.p.

SP 2006. g. dec.

5,4

5,3

4,6

4,1

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. dec.

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

COM 2007. g. nov.

2,7

2,8

2,2

2,0

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,7

2,6

2,0

1,7

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. dec.

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

COM 2007. g. nov.

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

COM 2007. g. nov.

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,3

1,2

0,9

0,6

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

COM 2007. g. nov.

3,9

1,8

0,7

0,4

n.p.

SP 2006. g. dec.

3,3

2,3

1,8

1,6

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

COM 2007. g. nov.

3,1

1,2

0,3

0,0

n.p.,

SP 2006. g. dec.

2,8

1,8

1,8

1,6

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

COM 2007. g. nov.

3,1

1,2

0,3

0,0

n.p.

SP 2006. g. dec.

2,7

1,8

1,8

1,6

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

COM 2007. g. nov.

25,1

25,2

26,9

28,5

n.p.

SP 2006. g. dec.

25,1

23,0

22,4

21,9

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), kas veiktas pirms budžeta pieņemšanas; Komisijas dienestu aprēķini (pamatojoties uz pirmsbudžeta aplēsēm).

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 70, 27.3.2007., 1. lpp.

(4)  Konkrētāk, no obligātajiem datiem nav sniegta informācija tikai par īstermiņa procentu likmēm. Savukārt no fakultatīvajiem datiem nav sniegta informācija par nozaru bilancēm un valsts izdevumiem pa funkcijām.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % un 3,8 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2006. līdz 2009. gadam

(7)  Cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi 2006. gadā bija 0,1 % no IKP un 0,2 % 2007. gadā (visi palielināja budžeta pārpalikumu), bet saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi — 0,0 % no IKP 2006. gadā un 0,0 % 2007. gadā. Saskaņā ar valsts iestāžu sniegto informāciju tas atspoguļo ietekmi, kāda bija i) papildu ieņēmumiem, ko nodrošināja nodokļu iestāžu veiktās īpašās izmeklēšanas, un ii) rezidences maiņas nodokļa maksājumi saistībā ar īpašiem krājkontiem (SSIA). Šie vienreizējie pasākumi rudens prognozē netika iekļauti, jo trūka sīkākas informācijas. Programmā nav informācijas par vienreizējiem pasākumiem 2008.–2010. gadā.

Avoti.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), kas veiktas pirms budžeta pieņemšanas; Komisijas dienestu aprēķini (pamatojoties uz pirmsbudžeta aplēsēm).

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/15

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunoto Dānijas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam (2) un sniedz turpmākus norādījumus par attīstības tendencēm līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam (2) un sniedz turpmākus norādījumus par attīstības tendencēm līdz 2015. gadam.

| (2) | Pēdējos gados Dānijas ekonomiku raksturo stabils faktiskais IKP pieaugums, ievērojami algotā darbā gūti ienākumi, augsts jaudas izmantojums, zema inflācija un stabils valūtas kurss VKM II.
  Tomēr pēdējā gadā saimnieciskajā darbībā sāk parādīties jaudas ierobežojumi un pieaugoša cenu un algu inflācija. Lai gan ārējā bilance uzrāda pārpalikumu, pieaugošais izmaksu spiediens un darbaspēka trūkums konkurētspējas uzlabošanai ir pamats bažām. Valsts finanses kopā ar pastāvīgo valsts budžeta pārpalikumu un nepārtraukto parāda samazināšanos ir stabilas. Pašreizējos apstākļos fiskālās politikas galvenais uzdevums ir uzturēt piesardzīgu fiskālo stāvokli, lai izvairītos no turpmāka spiediena izraisīšanas darba tirgū. Nodrošināt to, lai izdevumu ierobežojumi tiktu stingri ievēroti situācijā, kad ir lieli ienākumi, ir grūti, tomēr tas ir svarīgi, ņemot vērā valdības vērienīgos centienus nodrošināt fiskālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos gados Dānijas ekonomiku raksturo stabils faktiskais IKP pieaugums, ievērojami algotā darbā gūti ienākumi, augsts jaudas izmantojums, zema inflācija un stabils valūtas kurss VKM II.

Tomēr pēdējā gadā saimnieciskajā darbībā sāk parādīties jaudas ierobežojumi un pieaugoša cenu un algu inflācija. Lai gan ārējā bilance uzrāda pārpalikumu, pieaugošais izmaksu spiediens un darbaspēka trūkums konkurētspējas uzlabošanai ir pamats bažām. Valsts finanses kopā ar pastāvīgo valsts budžeta pārpalikumu un nepārtraukto parāda samazināšanos ir stabilas. Pašreizējos apstākļos fiskālās politikas galvenais uzdevums ir uzturēt piesardzīgu fiskālo stāvokli, lai izvairītos no turpmāka spiediena izraisīšanas darba tirgū. Nodrošināt to, lai izdevumu ierobežojumi tiktu stingri ievēroti situācijā, kad ir lieli ienākumi, ir grūti, tomēr tas ir svarīgi, ņemot vērā valdības vērienīgos centienus nodrošināt fiskālo ilgtspēju.

| (3) | Programmā paredzēts, ka Dānijas ekonomika ir tās attīstības cikla virsotnē, un tagad ir gaidāms mērenas izaugsmes periods. Tādēļ gaidāms, ka faktiskais IKP pieaugums samazināsies no 2 % 2007. gadā līdz vidēji 1 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (3), šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un piesardzīgiem pieņēmumiem par turpmākiem gadiem, ņemot vērā atjauninājumā minēto pieņēmumu par liela pozitīva potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības (aprēķināta, izmantojot valsts metodiku) (4) izlīdzināšanu līdz 2011. gadam. Ņemot vērā vietējo algu radīto spiedienu un globālās tendences, programmā paredzētā algu un cenu inflācija ir zema, jo īpaši 2009. gadā. Tomēr visā programmas periodā ir jāsaglabā cenu stabilitāte. |
| --- | --- |

(3)

Programmā paredzēts, ka Dānijas ekonomika ir tās attīstības cikla virsotnē, un tagad ir gaidāms mērenas izaugsmes periods. Tādēļ gaidāms, ka faktiskais IKP pieaugums samazināsies no 2 % 2007. gadā līdz vidēji 1 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (3), šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi 2008. gadā un piesardzīgiem pieņēmumiem par turpmākiem gadiem, ņemot vērā atjauninājumā minēto pieņēmumu par liela pozitīva potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības (aprēķināta, izmantojot valsts metodiku) (4) izlīdzināšanu līdz 2011. gadam. Ņemot vērā vietējo algu radīto spiedienu un globālās tendences, programmā paredzētā algu un cenu inflācija ir zema, jo īpaši 2009. gadā. Tomēr visā programmas periodā ir jāsaglabā cenu stabilitāte.

| (4) | Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums 2007. gadā ir 4,0 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,8 % no IKP. Rezultāts, kas ir labāks par plānoto, atspoguļo būtiski pozitīvo bāzes efektu no 2006. gada, ko pamatoja tas, ka nodarbinātības pieaugums bija lielāks nekā plānots un ieņēmumi no naftas un gāzes ieguves Ziemeļjūrā ievērojami pārsniedza prognozēto.
  Pašreizējā programmā paredzētais pārpalikums ir 3,8 % no IKP, bet ņemot vērā jaunāko informāciju (5), ieņēmumi par 0,5 procentu punktu no IKP pārsniegs plānoto, un tāpēc pārpalikumu visticamāk attiecīgi koriģēti, palielinot par apmēram 4,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums 2007. gadā ir 4,0 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,8 % no IKP. Rezultāts, kas ir labāks par plānoto, atspoguļo būtiski pozitīvo bāzes efektu no 2006. gada, ko pamatoja tas, ka nodarbinātības pieaugums bija lielāks nekā plānots un ieņēmumi no naftas un gāzes ieguves Ziemeļjūrā ievērojami pārsniedza prognozēto.

Pašreizējā programmā paredzētais pārpalikums ir 3,8 % no IKP, bet ņemot vērā jaunāko informāciju (5), ieņēmumi par 0,5 procentu punktu no IKP pārsniegs plānoto, un tāpēc pārpalikumu visticamāk attiecīgi koriģēti, palielinot par apmēram 4,5 % no IKP.

| (5) | Salīdzinot ar vispārējo mērķi nodrošināt fiskālo ilgtspēju, budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir saglabāt lielu, kaut arī strauji samazinošos pārpalikumus (3,8 % no IKP 2007. gadā līdz 3,0 % 2008. gadā un turpmāk līdz 1,2 % 2010. gadā (6)), atslābstot cikliskiem apstākļiem. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim ir koriģēts, to palielinot (7) par 0,25 procentu punktiem no IKP līdz strukturālajam pārpalikumam (t.i., cikliski koriģēti pārpalikumi, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) starp 0,75 % un 1,75 % no IKP. Visā programmas laikā VTM būs pilnīgi ievērots. Virzība attiecībā uz nominālo pārpalikumu kopumā neatšķiras no iepriekšējā programmas atjauninājuma, pat ja, salīdzinot kopumā ar makroekonomisko situāciju, ir lielāks pārpalikums. Stratēģija balstās uz to, lai pastāvīgi piemērotu nodokļu iesaldēšanu (8), ierobežotu izdevumus un paredzētu citus nodokļu samazinājumus. Izdevumu samazinājumu paredzēts panākt, nosakot katru gadu limitu faktiskajam valsts patēriņa izdevumu pieaugumam (pakāpeniski samazinās no 1,75 % 2008. gadā līdz 1 % 2009.–2010. gadā) un maksimālo summu nominālajiem valsts patēriņa izdevumiem 26,5 % apmērā no cikliski koriģētā IKP ap 2015. gadu. Strukturālā bilance, kas aprēķināta saskaņā ar kopīgi apstiprināto metodiku, ir kopumā paliek nemainīga 3,5 % no IKP 2007.–2008. gadā un samazinās līdz 2,5 % 2009.-2010. gadā (9). Programmā norādīti mazāki pārpalikumi ap 2015. gadu, jo gaidāms, ka novecošanās ietekme tad jau būs jūtama un ienākumu avoti saistībā ar Ziemeļjūru mazināsies. |
| --- | --- |

(5)

Salīdzinot ar vispārējo mērķi nodrošināt fiskālo ilgtspēju, budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir saglabāt lielu, kaut arī strauji samazinošos pārpalikumus (3,8 % no IKP 2007. gadā līdz 3,0 % 2008. gadā un turpmāk līdz 1,2 % 2010. gadā (6)), atslābstot cikliskiem apstākļiem. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim ir koriģēts, to palielinot (7) par 0,25 procentu punktiem no IKP līdz strukturālajam pārpalikumam (t.i., cikliski koriģēti pārpalikumi, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) starp 0,75 % un 1,75 % no IKP. Visā programmas laikā VTM būs pilnīgi ievērots. Virzība attiecībā uz nominālo pārpalikumu kopumā neatšķiras no iepriekšējā programmas atjauninājuma, pat ja, salīdzinot kopumā ar makroekonomisko situāciju, ir lielāks pārpalikums. Stratēģija balstās uz to, lai pastāvīgi piemērotu nodokļu iesaldēšanu (8), ierobežotu izdevumus un paredzētu citus nodokļu samazinājumus. Izdevumu samazinājumu paredzēts panākt, nosakot katru gadu limitu faktiskajam valsts patēriņa izdevumu pieaugumam (pakāpeniski samazinās no 1,75 % 2008. gadā līdz 1 % 2009.–2010. gadā) un maksimālo summu nominālajiem valsts patēriņa izdevumiem 26,5 % apmērā no cikliski koriģētā IKP ap 2015. gadu. Strukturālā bilance, kas aprēķināta saskaņā ar kopīgi apstiprināto metodiku, ir kopumā paliek nemainīga 3,5 % no IKP 2007.–2008. gadā un samazinās līdz 2,5 % 2009.-2010. gadā (9). Programmā norādīti mazāki pārpalikumi ap 2015. gadu, jo gaidāms, ka novecošanās ietekme tad jau būs jūtama un ienākumu avoti saistībā ar Ziemeļjūru mazināsies.

| (6) | Kā norādīts 2008. gada budžeta projekta likumprojektā, kas publicēts 2008. gada 5. februārī, budžeta rezultāti varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka 2007. gada rezultāti bija labāki nekā plānots. Labi rezultāti attiecībā uz ievērojamiem pārpalikumiem, ko bieži koriģē pozitīvu ienākumu pārpalikumu rezultātā, un piesardzīgas makroekonomiskās prognozes no 2009. gada atsver risku saistībā ar mazliet vājāku budžeta izpildi, stingri ievērojot valsts patēriņa izdevumu pieauguma limitus. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts 2008. gada budžeta projekta likumprojektā, kas publicēts 2008. gada 5. februārī, budžeta rezultāti varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka 2007. gada rezultāti bija labāki nekā plānots. Labi rezultāti attiecībā uz ievērojamiem pārpalikumiem, ko bieži koriģē pozitīvu ienākumu pārpalikumu rezultātā, un piesardzīgas makroekonomiskās prognozes no 2009. gada atsver risku saistībā ar mazliet vājāku budžeta izpildi, stingri ievērojot valsts patēriņa izdevumu pieauguma limitus.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā ļauj sasniegt VTM, saglabājot pietiekami lielas rezerves visā programmas īstenošanas laikā, kā tas paredzēts programmā. Fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā ļauj sasniegt VTM, saglabājot pietiekami lielas rezerves visā programmas īstenošanas laikā, kā tas paredzēts programmā. Fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

| (8) | Šķiet, ka Dānijā ir zems risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir mazāka nekā vidēji ES, jo īpaši, pateicoties pensiju reformai, kas iekļauta Nolīgumā par labklājību. (10) Turklāt budžeta stāvoklis 2007. gadā, kā paredzēts programmā, ar lielu strukturālo pārpalikumu palīdz mazināt kopējo parādu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Dānijā ir zems risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir mazāka nekā vidēji ES, jo īpaši, pateicoties pensiju reformai, kas iekļauta Nolīgumā par labklājību. (10) Turklāt budžeta stāvoklis 2007. gadā, kā paredzēts programmā, ar lielu strukturālo pārpalikumu palīdz mazināt kopējo parādu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai.

| (9) | Konverģences programma, šķiet, atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Programmas un īstenošanas ziņojuma pamatā ir ekonomikas stratēģija “Pretim jauniem mērķiem — Dānija 2015. gadā”, ko valdība paziņoja 2007. gada augustā. Minētajā stratēģijā ir skaidri ņemts vērā tas, kā nozīmīgākie reformu pasākumi, piemēram, plānotā enerģētikas stratēģija un tā dēvētais “Kvalitātes fonds” investīcijām sabiedriskajos pakalpojumos (galvenokārt veselības aprūpē, bērnu aprūpē un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē), ietekmē valsts finanses. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma, šķiet, atbilst 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumam. Programmas un īstenošanas ziņojuma pamatā ir ekonomikas stratēģija “Pretim jauniem mērķiem — Dānija 2015. gadā”, ko valdība paziņoja 2007. gada augustā. Minētajā stratēģijā ir skaidri ņemts vērā tas, kā nozīmīgākie reformu pasākumi, piemēram, plānotā enerģētikas stratēģija un tā dēvētais “Kvalitātes fonds” investīcijām sabiedriskajos pakalpojumos (galvenokārt veselības aprūpē, bērnu aprūpē un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē), ietekmē valsts finanses.

| (10) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (11). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (11).

Kopumā var secināt, ka programmas mērķis ir saglabāt līdzsvarotu budžeta stāvokli visā programmas laikā, pilnīgi ievērojot VTM un atbilstīgi ilgtermiņa finanšu ilgtspējas mērķim. Programmas laikā paredzot lielus pārpalikumus, kas diemžēl strauji samazinās, budžeta mērķi, šķiet, ir piesardzīgi, ņemot vērā labākus nekā prognozēts 2007. gada rezultātus un jaunākās prognozes. Risks attiecībā uz ilgtermiņa ilgtspēju ir novērtēts kā zems. Pašreizējā situācijā darbaspēka trūkums un pieaugošais izmaksu spiediens ir svarīgākie risināmie jautājumi politikā, izmantojot strukturālo un makroekonomisko pasākumu kopumu. Lai veicinātu darbaspēka pieejamību, jānosaka un jāīsteno turpmāki pasākumi. Tikmēr rūpīgi jāapsver fiskālā nostādne, lai izvairītos no cikliskumu veicinošiem apstākļiem. Tādēļ svarīgākā prioritāte ir saglabāt valsts patēriņa izdevumu pieaugumu, kā paredzēts programmā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. dec. | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| COM 2007.g. nov. | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. dec. | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| COM 2007.g. nov. | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (12)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. dec. | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| COM 2007.g. nov. (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| COM 2007.g. nov. | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| COM 2007.g. nov. | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| COM 2007.g. nov. | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Cikliski koriģētā bilance (12)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| COM 2007.g. nov. | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Strukturālā bilance (14)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| COM 2007.g. nov. | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Valdības kopējais parāds
  (% no GDP) | KP 2007. g. dec. | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| COM 2007.g. nov. | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. dec.

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

COM 2007.g. nov.

3,5

1,9

1,3

1,4

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. dec.

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

COM 2007.g. nov.

1,9

1,7

2,4

2,4

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (12)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. dec.

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

COM 2007.g. nov. (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n.d.

KP 2006. g. dec.

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

COM 2007.g. nov.

2,4

1,2

0,7

0,6

n.d.

KP 2006. g. dec.

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

COM 2007.g. nov.

4,6

4,0

3,0

2,5

n.d.

KP 2006. g. dec.

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

COM 2007.g. nov.

6,2

5,3

4,3

3,6

n.d.

KP 2006. g. dec.

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Cikliski koriģētā bilance (12)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

COM 2007.g. nov.

3,9

3,6

3,2

3,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Strukturālā bilance (14)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

COM 2007.g. nov.

3,6

3,2

3,4

3,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Valdības kopējais parāds

(% no GDP)

KP 2007. g. dec.

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

COM 2007.g. nov.

30,3

25,0

20,9

17,5

n.d.

KP 2006. g. dec.

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atjauninājums tika iesniegts 3 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa (1. decembris), jo tika veidota jauna valdība pēc novembrī notikušajām vispārējām vēlēšanām.

(3)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(4)  Izmantojot valsts metodiku, kas atšķiras no kopīgi saskaņotas metodikas, aprēķināta lielāka ražošanas apjoma starpība (jo izmantoja mazāku potenciālās izaugsmes aplēsi).

(5)  Budžeta pārskats, kas pievienots 2008. gada 5. februārī iesniegtajam budžeta projekta likumprojektam.

(6)  Prognozēs, kas pievienotas jaunajam 2008. gada budžeta projekta likumprojektam, ko Dānijas Finanšu ministrija publicēja 2008. gada 5. februārī, pārpalikumi ir koriģēti, palielinot tos uz augšu līdz 4,4 % no IKP 2007. gadā, 3,7 % 2008. gadā un 2,7 % 2009. gadā.

(7)  Aplēses pamatā ir prognoze par to “iemaksu īpašo pensiju shēmā” pastāvīgu apturēšanu pēc 2008. gada, kuras iepriekš veidoja ienākuma nodokļa atlaidi privāto pensiju fondu veidošanai 0,25 % apmērā no IKP. Tā kā ir palielinājušies nodokļu ieņēmumi, plānots palielināt VTM.

(8)  Nodokļu iesaldēšana paredz, ka, sākot ar 2002. gadu, nevar paaugstināt tiešo vai netiešo nodokļu likmes nedz nominālajā, nedz procentu izteiksmē.

(9)  Atšķirības vienreizēju un pagaidu pasākumu definīcijās nozīmē to, ka aplēses strukturālajā bilancē nav viegli salīdzināmas ar Komisijas dienestu prognozēm.

(10)  “Nolīgumā par nākotnes pārticību, labklājību un ieguldījumiem nākotnē”, ko valdība noslēdza 2006. gada jūnijā, pensionēšanās standartvecums ir paaugstināts no 65 līdz 67 gadiem un priekšlaicīgs pensionēšanās vecums no 60 līdz 62 gadiem nākamo 20 gadu laikā. No 2025. gada pensionēšanās vecumu indeksēs atbilstīgi dzīves ilguma izmaiņām.

(11)  Tomēr kopējie ienākumu un izdevumu rādītāji un dažas apakškomponentes neatbilst saskaņotajām definīcijām. Fakultatīvajos datos nav iekļautas parāda deficīta korekciju specifikācijas.

(12)  Ražošanas apjoma starpība un cikliski koriģētās bilances programmās, ko pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās esošo informāciju.

(13)  Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % un 2,0 % lielu potenciālo izaugsmi no 2006. līdz 2009. gadam.

(14)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un pagaidu pasākumi ir 1,1 % no IKP 2006. gadā (palielina pārpalikumus) un 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % un 0,3 % no IKP attiecīgi laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam (samazina visus pārpalikumus) saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu rudens prognozēs 0,3 % no IKP 2006. un 2007. gadā (pārpalikumi pieaug) un 0,2 % 2008. gadā (pārpalikumi samazinās). Tomēr programmā izmantota cita vienreizēja pasākuma definīcija, jo pagaidu svārstības programmā noteiktajiem ienākumiem neatbilst Komisijas dienestu noteiktajiem vienreizējiem pasākumiem.

Avots:

Konverģences programma (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/19

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam (2).

| (2) | Dažu pēdējo gadu laikā Lietuva ir piedzīvojusi spēcīgu izaugsmi, kuras pamatā galvenokārt ir iekšzemes pieprasījums. Monetārie apstākļi ir bijuši veicinoši, ņemot vērā lielo euro ietekmi valūtas padomes sistēmā saistībā ar VKM II.
  Tā kā nav ieviesti pietiekami pasākumi, kas ierobežotu pārmērīgu iekšzemes kreditēšanu, strauji augošā kreditēšana, ko atvieglo finanšu sektora attīstība, ir palielinājusi privāto patēriņu un ieguldījumus nekustamajos īpašumos. Tomēr ir radušies kapacitātes ierobežojumi, jo emigrācija un liela ekonomiskā izaugsme ir radījusi darbaspēka trūkumu, ko vēl pasliktina neatbilstīgas profesionālās iemaņas, zema līdzdalība darba tirgū un palielinātās izmaksas. Arvien straujāks darba algu pieaugums, kas apsteidz produktivitāti, rada strauju inflāciju un samazina cenu konkurētspēju. Lai gan eksporta rādītāji saglabājas stabili, ārējais deficīts ir strauji palielinājies, jo lielais iekšzemes pieprasījums ir izraisījis augstu importa pieaugumu, un ir palielinājusies neaizsargātība pret ārējiem faktoriem. Šajā kontekstā fiskālā politika nav reaģējusi uz arvien lielāko makroekonomikas nelīdzsvarotību: vispārējās valdības budžeta bilancē joprojām ir deficīts, un, tā kā trūkst vidēja termiņa izdevumu saistošu maksimālo robežvērtību, negaidīti labie ieņēmumi tikuši sistemātiski iztērēti. Nodokļu atvieglojumi un atbrīvojumi ir veicinājuši nekustamo īpašumu aprites uzplaukumu un tādējādi vairojuši tirgus pārkaršanu, lai gan pēdējā laikā noteiktie kreditēšanas nosacījumu ierobežojumi palīdz panākt vajadzīgo korekciju. Stingrāka fiskālā politika un strukturālās reformas darba tirgū un izglītības sistēmā, kā arī aizvien lielāks piedāvājums ir galvenie atbalstītāji cīņā ar ārējo un iekšējo nestabilitāti un iekšējo ieguldījumu piesaistīšanā, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu iedzīšanas procesu. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā nedaudzos politikas instrumentus, kuri Lietuvai pieejami saistībā ar ierobežojumiem, ko rada tās monetārās politikas režīms. |
| --- | --- |

(2)

Dažu pēdējo gadu laikā Lietuva ir piedzīvojusi spēcīgu izaugsmi, kuras pamatā galvenokārt ir iekšzemes pieprasījums. Monetārie apstākļi ir bijuši veicinoši, ņemot vērā lielo euro ietekmi valūtas padomes sistēmā saistībā ar VKM II.

Tā kā nav ieviesti pietiekami pasākumi, kas ierobežotu pārmērīgu iekšzemes kreditēšanu, strauji augošā kreditēšana, ko atvieglo finanšu sektora attīstība, ir palielinājusi privāto patēriņu un ieguldījumus nekustamajos īpašumos. Tomēr ir radušies kapacitātes ierobežojumi, jo emigrācija un liela ekonomiskā izaugsme ir radījusi darbaspēka trūkumu, ko vēl pasliktina neatbilstīgas profesionālās iemaņas, zema līdzdalība darba tirgū un palielinātās izmaksas. Arvien straujāks darba algu pieaugums, kas apsteidz produktivitāti, rada strauju inflāciju un samazina cenu konkurētspēju. Lai gan eksporta rādītāji saglabājas stabili, ārējais deficīts ir strauji palielinājies, jo lielais iekšzemes pieprasījums ir izraisījis augstu importa pieaugumu, un ir palielinājusies neaizsargātība pret ārējiem faktoriem. Šajā kontekstā fiskālā politika nav reaģējusi uz arvien lielāko makroekonomikas nelīdzsvarotību: vispārējās valdības budžeta bilancē joprojām ir deficīts, un, tā kā trūkst vidēja termiņa izdevumu saistošu maksimālo robežvērtību, negaidīti labie ieņēmumi tikuši sistemātiski iztērēti. Nodokļu atvieglojumi un atbrīvojumi ir veicinājuši nekustamo īpašumu aprites uzplaukumu un tādējādi vairojuši tirgus pārkaršanu, lai gan pēdējā laikā noteiktie kreditēšanas nosacījumu ierobežojumi palīdz panākt vajadzīgo korekciju. Stingrāka fiskālā politika un strukturālās reformas darba tirgū un izglītības sistēmā, kā arī aizvien lielāks piedāvājums ir galvenie atbalstītāji cīņā ar ārējo un iekšējo nestabilitāti un iekšējo ieguldījumu piesaistīšanā, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu iedzīšanas procesu. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā nedaudzos politikas instrumentus, kuri Lietuvai pieejami saistībā ar ierobežojumiem, ko rada tās monetārās politikas režīms.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums sasniegs 9,8 % 2007. gadā, turpmāk relatīvi strauji samazināsies līdz 5,3 % 2008. gadā un līdz programmas posma beigām būs vidēji 4,8 % gadā. Paredzams, ka iekšzemes pieprasījuma temps palēnināsies, bet tas paliks galvenais izaugsmes dzinējspēks. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (3) šis scenārijs šķiet piesardzīgs, jo īpaši ņemot vērā jaunāko attīstības tempu 2008. gadā. Dažas neatbilstības, arī starp ārējās nelīdzsvarotības paplašināšanos un lielo iekšzemes pieprasījuma samazinājumu, programmā nav izskaidrotas.
  Programmā paredzēts, ka inflācija vispirms pieaugs no 5,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % 2008. gadā un tad kritīsies līdz 5,1 % 2009. gadā un 3,6 % 2010. gadā, konverģences ziņā sasniedzot ļoti nedaudz. Turklāt, ņemot vērā pārtikas cenu tendences, plānoto gāzes cenu pieaugumu (tas programmā skaidri atzīts un aplēsts 1,5 % 2008. gadā, bet nav iekļauts 2008. gada inflācijas prognozē) un darba algu palielinājumu salīdzinājumā ar daudz zemāko ražīguma pieaugumu — faktorus, kas draud saasināt darba algas un cenu spirāli, — nopietns risks šajās prognozēs acīmredzami pieaug. Ja īstenosies ārējās nelīdzsvarotības paplašināšanās, kā paredzēts programmā, var palielināties ekonomikas neaizsargātība pret ārējiem faktoriem. Tomēr jaunākās cenu un algu attīstības tendences, kas norāda uz konkurētspējas pasliktināšanās draudiem, varētu radīt ārējās maksājumu bilances pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums sasniegs 9,8 % 2007. gadā, turpmāk relatīvi strauji samazināsies līdz 5,3 % 2008. gadā un līdz programmas posma beigām būs vidēji 4,8 % gadā. Paredzams, ka iekšzemes pieprasījuma temps palēnināsies, bet tas paliks galvenais izaugsmes dzinējspēks. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (3) šis scenārijs šķiet piesardzīgs, jo īpaši ņemot vērā jaunāko attīstības tempu 2008. gadā. Dažas neatbilstības, arī starp ārējās nelīdzsvarotības paplašināšanos un lielo iekšzemes pieprasījuma samazinājumu, programmā nav izskaidrotas.

Programmā paredzēts, ka inflācija vispirms pieaugs no 5,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % 2008. gadā un tad kritīsies līdz 5,1 % 2009. gadā un 3,6 % 2010. gadā, konverģences ziņā sasniedzot ļoti nedaudz. Turklāt, ņemot vērā pārtikas cenu tendences, plānoto gāzes cenu pieaugumu (tas programmā skaidri atzīts un aplēsts 1,5 % 2008. gadā, bet nav iekļauts 2008. gada inflācijas prognozē) un darba algu palielinājumu salīdzinājumā ar daudz zemāko ražīguma pieaugumu — faktorus, kas draud saasināt darba algas un cenu spirāli, — nopietns risks šajās prognozēs acīmredzami pieaug. Ja īstenosies ārējās nelīdzsvarotības paplašināšanās, kā paredzēts programmā, var palielināties ekonomikas neaizsargātība pret ārējiem faktoriem. Tomēr jaunākās cenu un algu attīstības tendences, kas norāda uz konkurētspējas pasliktināšanās draudiem, varētu radīt ārējās maksājumu bilances pasliktināšanos.

| (4) | Pēdējā konverģences programmas atjauninājumā valsts budžeta deficīts 2007. gadā ir paredzēts 0,9 % no IKP, kas ir vienāds ar iepriekšējā atjauninātajā programmā noteikto mērķi, neskatoties uz negaidīti labajiem rezultātiem 2006. gadā. Labvēlīgu bāzes efektu par aptuveni 0,6 % no IKP radīja atbilstīgs vienreizējais pasākums (4). Līdzīgi kā iepriekšējos gados, iegūtie papildu ieņēmumi, kuri iegūti no ekonomiskās izaugsmes, kas bija augstāka par plānoto, tika iztērēti — 2007. gadā galvenokārt Sociālā nodrošinājuma fonda izdevumiem un valsts līdzfinansējumam ES atbalstītos projektos. Budžeta izpilde 2007. gadā neatbilda Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (5), jo ekonomiskais uzplaukums un deficīts, kas bija mazāks par 2006. gadā plānoto, nepalīdzēja izvirzīt augstāku deficīta mērķi šajā gadā. Tādēļ, lai gan strukturālā deficīta (t.i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) vidēja termiņa mērķis (VTM) — 1 % no IKP tika sasniegts tikko 2006. gadā, 2007. gadā bija neliela novirze no VTM par aptuveni 0,25 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējā konverģences programmas atjauninājumā valsts budžeta deficīts 2007. gadā ir paredzēts 0,9 % no IKP, kas ir vienāds ar iepriekšējā atjauninātajā programmā noteikto mērķi, neskatoties uz negaidīti labajiem rezultātiem 2006. gadā. Labvēlīgu bāzes efektu par aptuveni 0,6 % no IKP radīja atbilstīgs vienreizējais pasākums (4). Līdzīgi kā iepriekšējos gados, iegūtie papildu ieņēmumi, kuri iegūti no ekonomiskās izaugsmes, kas bija augstāka par plānoto, tika iztērēti — 2007. gadā galvenokārt Sociālā nodrošinājuma fonda izdevumiem un valsts līdzfinansējumam ES atbalstītos projektos. Budžeta izpilde 2007. gadā neatbilda Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (5), jo ekonomiskais uzplaukums un deficīts, kas bija mazāks par 2006. gadā plānoto, nepalīdzēja izvirzīt augstāku deficīta mērķi šajā gadā. Tādēļ, lai gan strukturālā deficīta (t.i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) vidēja termiņa mērķis (VTM) — 1 % no IKP tika sasniegts tikko 2006. gadā, 2007. gadā bija neliela novirze no VTM par aptuveni 0,25 % no IKP.

| (5) | Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir stiprināt makroekonomisko stabilitāti ar stingrāku fiskālo politiku. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu vidēja termiņa mērķa sasniegšanas gads ir atlikts uz vienu gadu vēlāk no 2008. līdz 2009. gadam, neskatoties uz to, ka kopumā makroekonomiskais scenārijs nav mainījies. Tomēr, informācijai programmā piemērojot kopīgi pieņemto metodiku, var spriest, ka no 2008. gada VTO varētu sasniegt. Programmas mērķis ir vispārējās valdības budžeta bilances līmeņa pakāpenisks uzlabojums no 0,9 % deficīta 2007. gadā līdz 0,8 % pārpalikumam 2010. gadā. Tiek prognozēts, ka saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodiku aprēķinātā strukturālā bilance uzlabosies no deficīta 1,25 % no IKP 2007. gadā līdz 1 % pieaugumam 2010. gadā ar galvenajām korekcijām, kas pārceltas pēc 2008. gada. Pateicoties nosacīti spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, korekcijas plānots veikt, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP salīdzinājumā ar izdevumu attiecību pret IKP (attiecīgi 3,9 procentu punkti salīdzinājumā ar 2,2 procentu punktiem). Neraugoties uz turpmāku tiešo nodokļu samazinājumu, gaidāms, ka ieņēmumi pieaugs, pamatojoties uz pastiprinātu ES līdzekļu ieplūdi, akcīzes nodokļu palielinājumu un ievērojamu turpmāku uzlabojumu nodokļu iekasēšanā. Attiecībā uz izdevumiem pieaugums saistās ar ievērojami paaugstinātiem sociāliem maksājumiem un pieaugošiem valsts ieguldījumiem, kuru pamatā ir galvenokārt ES līdzekļi. Fiskālās disciplīnas tiesību akta pieņemšanas mērķis 2007. gada novembrī bija nodrošināt stingru apņemšanos attiecībā uz fiskāliem ierobežojumiem. Tiesību akts ir spēkā kopš 2008. gada sākuma un ar to nosaka, ka vispārējās valdības finanses būtu jāpārvalda tā, lai sasniegtu bilancei vai pārpalikumam tuvu budžeta stāvokli, un tādēļ tiesību aktā arī paredzēts noteikt izdevumu ierobežojumus. Tomēr tiesību aktā uzmanība vērsta uz gada budžeta sastādīšanu un izpildi, bet tajā nav iekļauts vidējā termiņa budžeta nākotnes plāns, kas ir jānostiprina. |
| --- | --- |

(5)

Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir stiprināt makroekonomisko stabilitāti ar stingrāku fiskālo politiku. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu vidēja termiņa mērķa sasniegšanas gads ir atlikts uz vienu gadu vēlāk no 2008. līdz 2009. gadam, neskatoties uz to, ka kopumā makroekonomiskais scenārijs nav mainījies. Tomēr, informācijai programmā piemērojot kopīgi pieņemto metodiku, var spriest, ka no 2008. gada VTO varētu sasniegt. Programmas mērķis ir vispārējās valdības budžeta bilances līmeņa pakāpenisks uzlabojums no 0,9 % deficīta 2007. gadā līdz 0,8 % pārpalikumam 2010. gadā. Tiek prognozēts, ka saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodiku aprēķinātā strukturālā bilance uzlabosies no deficīta 1,25 % no IKP 2007. gadā līdz 1 % pieaugumam 2010. gadā ar galvenajām korekcijām, kas pārceltas pēc 2008. gada. Pateicoties nosacīti spēcīgai ekonomiskai izaugsmei, korekcijas plānots veikt, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP salīdzinājumā ar izdevumu attiecību pret IKP (attiecīgi 3,9 procentu punkti salīdzinājumā ar 2,2 procentu punktiem). Neraugoties uz turpmāku tiešo nodokļu samazinājumu, gaidāms, ka ieņēmumi pieaugs, pamatojoties uz pastiprinātu ES līdzekļu ieplūdi, akcīzes nodokļu palielinājumu un ievērojamu turpmāku uzlabojumu nodokļu iekasēšanā. Attiecībā uz izdevumiem pieaugums saistās ar ievērojami paaugstinātiem sociāliem maksājumiem un pieaugošiem valsts ieguldījumiem, kuru pamatā ir galvenokārt ES līdzekļi. Fiskālās disciplīnas tiesību akta pieņemšanas mērķis 2007. gada novembrī bija nodrošināt stingru apņemšanos attiecībā uz fiskāliem ierobežojumiem. Tiesību akts ir spēkā kopš 2008. gada sākuma un ar to nosaka, ka vispārējās valdības finanses būtu jāpārvalda tā, lai sasniegtu bilancei vai pārpalikumam tuvu budžeta stāvokli, un tādēļ tiesību aktā arī paredzēts noteikt izdevumu ierobežojumus. Tomēr tiesību aktā uzmanība vērsta uz gada budžeta sastādīšanu un izpildi, bet tajā nav iekļauts vidējā termiņa budžeta nākotnes plāns, kas ir jānostiprina.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā paredzēto. Neskatoties uz programmas īpaši piesardzīgajām prognozēm par reālā un nominālā apjoma pieaugumu sākot no 2008. gada, prognozētais ieņēmumu pieaugums šķiet būtisks: pat ar labvēlīgāku makroekonomiskā pieauguma scenāriju ieņēmumu prognozes šķiet augstu mērķētas, īpaši ņemot vērā tiešo nodokļu ieņēmumu samazinājuma ietekmi un tā iespaidu uz uzlabotu nodokļu iekasēšanu. Liels pieaugums beznodokļu ieņēmumu un IKP attiecībā, daļēji saistībā ar ES līdzekļiem, programmā nav pietiekami pamatots, un paredzētie uzlabotas nodokļu iekasēšanas rezultāti šķiet optimistiski. Turklāt vairāki izdevumus palielinoši pasākumi līdz ar vajadzību stiprināt vidēja termiņa sistēmas valsts finanšu plānošanai un kontrolei norāda uz risku, ka izdevumi turpinās pārsniegt iepriekš noteikto maksimālo apjomu. Ja ekonomikas palēnināšanās būs ievērojama vai ieilgs un radīs strauju ieņēmumu samazinājumu, spiediens uz budžetu var palielināties. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā paredzēto. Neskatoties uz programmas īpaši piesardzīgajām prognozēm par reālā un nominālā apjoma pieaugumu sākot no 2008. gada, prognozētais ieņēmumu pieaugums šķiet būtisks: pat ar labvēlīgāku makroekonomiskā pieauguma scenāriju ieņēmumu prognozes šķiet augstu mērķētas, īpaši ņemot vērā tiešo nodokļu ieņēmumu samazinājuma ietekmi un tā iespaidu uz uzlabotu nodokļu iekasēšanu. Liels pieaugums beznodokļu ieņēmumu un IKP attiecībā, daļēji saistībā ar ES līdzekļiem, programmā nav pietiekami pamatots, un paredzētie uzlabotas nodokļu iekasēšanas rezultāti šķiet optimistiski. Turklāt vairāki izdevumus palielinoši pasākumi līdz ar vajadzību stiprināt vidēja termiņa sistēmas valsts finanšu plānošanai un kontrolei norāda uz risku, ka izdevumi turpinās pārsniegt iepriekš noteikto maksimālo apjomu. Ja ekonomikas palēnināšanās būs ievērojama vai ieilgs un radīs strauju ieņēmumu samazinājumu, spiediens uz budžetu var palielināties.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet nepietiekams, lai nodrošinātu vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Īpaši 2008. gadā plānotu ieņēmumu ierobežošanas un izdevumu palielināšanas pasākumu dēļ var pasliktināties strukturālā bilance, jo Lietuvai ar pašreizējo spēcīgo pieaugumu vajadzētu censties iegūt strukturālās bilances gada uzlabojuma kritēriju virs 0,5 % no IKP. Tātad koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir jānostabilizē, īpaši 2008. gadā, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Pēc paredzētās vidēja termiņa mērķa sasniegšanas programmā ietvertās fiskālās politikas nostādnes atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr, tā kā saglabājas ārējais un iekšzemes spiediens, būtu jāievieš stingrāka fiskālā politika par pašlaik plānoto. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet nepietiekams, lai nodrošinātu vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2009. gadam, kā paredzēts programmā. Īpaši 2008. gadā plānotu ieņēmumu ierobežošanas un izdevumu palielināšanas pasākumu dēļ var pasliktināties strukturālā bilance, jo Lietuvai ar pašreizējo spēcīgo pieaugumu vajadzētu censties iegūt strukturālās bilances gada uzlabojuma kritēriju virs 0,5 % no IKP. Tātad koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir jānostabilizē, īpaši 2008. gadā, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam. Pēc paredzētās vidēja termiņa mērķa sasniegšanas programmā ietvertās fiskālās politikas nostādnes atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr, tā kā saglabājas ārējais un iekšzemes spiediens, būtu jāievieš stingrāka fiskālā politika par pašlaik plānoto.

| (8) | Kopumā šķiet, ka Lietuvas valsts finanšu ilgtspēju apdraud zems risks. Novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES, tādēļ pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu ietekmē tuvākajās desmitgadēs būs neliels. Pašreizējais kopējā parāda līmenis ir ļoti zems, un sākotnējais programmā paredzētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks, salīdzinot ar iepriekšējās programmas sākotnējo rādītāju, varētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā šķiet, ka Lietuvas valsts finanšu ilgtspēju apdraud zems risks. Novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES, tādēļ pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu ietekmē tuvākajās desmitgadēs būs neliels. Pašreizējais kopējā parāda līmenis ir ļoti zems, un sākotnējais programmā paredzētais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir labāks, salīdzinot ar iepriekšējās programmas sākotnējo rādītāju, varētu ierobežot riskus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā.

| (9) | Konverģences programma šķiet daļēji saskaņota ar valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu. Konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet atbilstīgi valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti abās programmās ir ietvertas pašreizējo pensiju, veselības aprūpes un nodokļu reformas. Abās programmās sniegtā informācija par tiešām budžeta izmaksām, kas saistītas ar veselības aprūpi un izglītības reformām, nav pietiekama, bet konverģences programma sniedz daudz sīkāku informāciju citu reformu jomās. Katrā ziņā trūkst kvalitatīva novērtējuma par valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma šķiet daļēji saskaņota ar valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu. Konverģences programmā noteiktie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet atbilstīgi valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti abās programmās ir ietvertas pašreizējo pensiju, veselības aprūpes un nodokļu reformas. Abās programmās sniegtā informācija par tiešām budžeta izmaksām, kas saistītas ar veselības aprūpi un izglītības reformām, nav pietiekama, bet konverģences programma sniedz daudz sīkāku informāciju citu reformu jomās. Katrā ziņā trūkst kvalitatīva novērtējuma par valsts reformu programmas kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai.

| (10) | Programmā izklāstītā budžeta stratēģija daļēji atbilst konkrētām valsts vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Tomēr paredzētā fiskālā politika nedod pienācīgu ieguldījumu makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanā un inflācijas spiediena ierobežošanā. |
| --- | --- |

(10)

Programmā izklāstītā budžeta stratēģija daļēji atbilst konkrētām valsts vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Tomēr paredzētā fiskālā politika nedod pienācīgu ieguldījumu makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanā un inflācijas spiediena ierobežošanā.

| (11) | Pievienojoties valūtas kursa mehānismam VKM II, Lietuva uzņēmās saistības attiecībā uz fiskālo politiku, finanšu nozari un strukturālo politiku. Attiecībā uz šo saistību ieviešanas panākumiem iestādes nav pietiekami stiprinājušas fiskālo politiku, un lai gan pieņemti pasākumi ar mērķi uzlabot aizdevumu kvalitāti, pārāk maz darīts, lai ierobežotu kredītu pieaugumu. Lai gan pēdējos gados notikusi strauja ekonomiskā izaugsme, valdībai nav izdevies izveidot līdzsvarotu budžetu, budžeta mērķi ir pieticīgi, un gandrīz visi papildu ieņēmumi ir iztērēti. Vidēja termiņa budžeta stratēģija ir jānostiprina. Lai ierobežotu kredītu pieaugumu, ir saglabātas augstas rezervju prasības, tiek turpināta modra finanšu uzraudzība un paplašināts obligātais rezerves pamatfonds; tomēr tā tiešā ietekme nav bijusi nozīmīga. Valdības 2007. gada martā un decembrī paziņotie pretinflācijas pasākumi bija soļi pareizā virzienā, bet līdz šim nav pārāk daudz īstenojušies konkrētos darbos un nav īpaši ietekmējuši inflāciju. Tiek veiktas vairākas strukturālās reformas, bet nepieciešami papildu centieni izglītības un darba tirgus jomā un ārvalstu investīciju piesaistīšanā. |
| --- | --- |

(11)

Pievienojoties valūtas kursa mehānismam VKM II, Lietuva uzņēmās saistības attiecībā uz fiskālo politiku, finanšu nozari un strukturālo politiku. Attiecībā uz šo saistību ieviešanas panākumiem iestādes nav pietiekami stiprinājušas fiskālo politiku, un lai gan pieņemti pasākumi ar mērķi uzlabot aizdevumu kvalitāti, pārāk maz darīts, lai ierobežotu kredītu pieaugumu. Lai gan pēdējos gados notikusi strauja ekonomiskā izaugsme, valdībai nav izdevies izveidot līdzsvarotu budžetu, budžeta mērķi ir pieticīgi, un gandrīz visi papildu ieņēmumi ir iztērēti. Vidēja termiņa budžeta stratēģija ir jānostiprina. Lai ierobežotu kredītu pieaugumu, ir saglabātas augstas rezervju prasības, tiek turpināta modra finanšu uzraudzība un paplašināts obligātais rezerves pamatfonds; tomēr tā tiešā ietekme nav bijusi nozīmīga. Valdības 2007. gada martā un decembrī paziņotie pretinflācijas pasākumi bija soļi pareizā virzienā, bet līdz šim nav pārāk daudz īstenojušies konkrētos darbos un nav īpaši ietekmējuši inflāciju. Tiek veiktas vairākas strukturālās reformas, bet nepieciešami papildu centieni izglītības un darba tirgus jomā un ārvalstu investīciju piesaistīšanā.

| (12) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6). |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (6).

Kopumā var secināt, ka programmas mērķis ir novērst Lietuvas makroekonomikas nelīdzsvarotību, ieviešot stingrāku fiskālo politiku. Tomēr budžeta mērķi šķiet nepietiekami, ņemot vērā pašreizējo lielo ekonomisko izaugsmi. Korekcijas ir paredzētas tikai programmas beigās, tādēļ VTM tiks sasniegts tikai 2009. gadā. Pastāv riski, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu, jo konsolidācija nav pietiekami pamatota ar paziņotiem pasākumiem, lai gan ir jāstiprina vidēja termiņa sistēma. Ieņēmumu prognozes šķiet optimistiskas, ņemot vērā turpmāk plānoto tiešo nodokļu ieņēmumu samazinājumu un kā to ietekmē uzlabota nodokļu iekasēšana, un piesardzīgais makroekonomiskais scenārijs to līdzsvaro tikai daļēji. Nepieciešama ievērojami stingrāka fiskālā politika par programmā paredzēto un turpmāki strukturālās politikas pasākumi, lai risinātu augošo inflācijas spiedienu, saglabātu konkurētspēju, novērstu palikušos trūkumus darba tirgū, kas ir svarīgi arī, saglabājot ekonomikas iedzīšanas procesu. Lietuvas valsts finanšu stabilitāte ilgtermiņā nav pakļauta lielam riskam.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un vienmērīgu līdzdalību VKM II, Lietuva tiek aicināta samazināt pārkaršanas spiedienu:

| i) | sasniegt daudz labākus budžeta rezultātus par programmā paredzētajiem 2008. un turpmākajos gados, sevišķi ierobežojot izdevumu pieaugumu, ietaupot papildu ieņēmumus un pastiprinot vidēja termiņa izdevumu robežvērtības saistošo raksturu; |
| --- | --- |

i)

sasniegt daudz labākus budžeta rezultātus par programmā paredzētajiem 2008. un turpmākajos gados, sevišķi ierobežojot izdevumu pieaugumu, ietaupot papildu ieņēmumus un pastiprinot vidēja termiņa izdevumu robežvērtības saistošo raksturu;

| ii) | vērsties pret inflācijas spiedienu, tostarp veicinot darba algas noteikšanu saskaņā ar vispārējo darba ražīguma pieaugumu un pieņemot strukturālus pasākumus, lai novērstu trūkumus darba tirgū. |
| --- | --- |

ii)

vērsties pret inflācijas spiedienu, tostarp veicinot darba algas noteikšanu saskaņā ar vispārējo darba ražīguma pieaugumu un pieņemot strukturālus pasākumus, lai novērstu trūkumus darba tirgū.

Lietuva tiek aicināta arī stingrāk ievērot rīcības kodeksā noteikto stabilitātes un konverģences programmu iesniegšanas termiņu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. dec. | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| COM 2007. g. nov. | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. dec. | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| COM 2007. g. nov. | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. dec. | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| COM 2007. (8) g. nov. | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām
  pasaules valstīm (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| COM 2007. g. nov. | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | n.d. | n.d. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| COM 2007. g. nov. | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.d. |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| COM 2007. g. nov. | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | n.d. |
| KP 2006. g. dec. | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. dec.

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

COM 2007. g. nov.

7,7

8,5

7,5

6,3

n.d.

KP 2006. g. dec.

7,8

6,3

5,3

4,5

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. dec.

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

COM 2007. g. nov.

3,8

5,6

6,5

5,2

n.d.

KP 2006. g. dec.

3,9

4,7

3,4

3,1

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (7)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. dec.

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

COM 2007. (8) g. nov.

1,0

1,0

0,4

– 0,6

n.d.

KP 2006. g. dec.

2,4

1,6

0,1

– 1,9

n.d.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām

pasaules valstīm (% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

COM 2007. g. nov.

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 6,6

– 7,5

– 7,0

n.d.

n.d.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

COM 2007. g. nov.

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

COM 2007. g. nov.

0,2

0,0

– 0,5

0,2

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 0,4

0,0

0,4

0,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

COM 2007. g. nov.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.d.

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

COM 2007. g. nov.

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.d.

KP 2006. g. dec.

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

COM 2007. g. nov.

18,2

17,7

17,2

16,1

n.d.

KP 2006. g. dec.

18,4

19,2

19,0

17,7

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atjauninājums tika iesniegts 4 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra

(3)  Novērtējumā īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes un Komisijas veiktais 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojuma novērtējums.

(4)  Vienreizējais pasākums bija daļēji neizmaksātu pensiju kompensācija 1995.–2002. gadā pēc Konstitucionālās tiesas lēmuma, ko valdība pieņēma 2007. gada novembrī. Lēmums par šo darbību tika pieņemts pēc Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes sagatavošanas termiņa, tādēļ paredzēto 2007. gada rezultātu nevar salīdzināt ar programmā plānoto.

(5)  OV C 71, 28.03.07., 19. lpp.

(6)  Konkrēti nav iesniegti dati par parāda un deficīta korekcijas apakškomponentēm, aplēses dati par iespējamo izaugsmi un daži dati par ilgtermiņa ilgtspēju.

(7)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(8)  Pamatojoties uz attiecīgi 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % un 7,4 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2006.–2009. gadā.

(9)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu vienreizēji un citi pagaidu pasākumi 2007. gadā ir 0,6 % no IKP (budžeta deficītu palielinoši). Tā kā par šo pasākumu tika izlemts pēc 2007. gada rudens prognozes sagatavošanas termiņa, tas nav atspoguļots Komisijas dienestu rudens prognozēs.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/24

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Čehijas Republika piedzīvo augsta izaugsmes līmeņa periodu, kas, paredzams, vidējā termiņā kļūs mērenāka. Nesenā straujā bezdarba samazināšanās galvenokārt uzskatāma par ciklisko faktoru veicinātu. Darba tirgū joprojām saglabājas strukturālā neelastība, par ko liecina lielais vakanču skaits, kvalifikācijas neatbilstība prasībām un reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā, kas nodarbinātības politikai jārisina nākotnē.
  2007. gadā pieņemtā stabilizācijas programma ir solis pareizā virzienā, tomēr fiskālās konsolidācijas turpināšanai būs vajadzīgi papildu pasākumi. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu un pašreizējo pensiju un valsts veselības sistēmas stāvokli, sevišķi riski pastāv attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Labi pārdomāta pensiju reforma varētu labvēlīgi ietekmēt arī iespējamo pieaugumu. Ņemot vērā Čehijas Republikas labos rezultātus, inflācijas spiediens pieaug, un to sekmē netiešo nodokļu un starptautisko preču cenu pieaugums. |
| --- | --- |

(2)

Čehijas Republika piedzīvo augsta izaugsmes līmeņa periodu, kas, paredzams, vidējā termiņā kļūs mērenāka. Nesenā straujā bezdarba samazināšanās galvenokārt uzskatāma par ciklisko faktoru veicinātu. Darba tirgū joprojām saglabājas strukturālā neelastība, par ko liecina lielais vakanču skaits, kvalifikācijas neatbilstība prasībām un reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā, kas nodarbinātības politikai jārisina nākotnē.

2007. gadā pieņemtā stabilizācijas programma ir solis pareizā virzienā, tomēr fiskālās konsolidācijas turpināšanai būs vajadzīgi papildu pasākumi. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu un pašreizējo pensiju un valsts veselības sistēmas stāvokli, sevišķi riski pastāv attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Labi pārdomāta pensiju reforma varētu labvēlīgi ietekmēt arī iespējamo pieaugumu. Ņemot vērā Čehijas Republikas labos rezultātus, inflācijas spiediens pieaug, un to sekmē netiešo nodokļu un starptautisko preču cenu pieaugums.

| (3) | Konverģences programmā lēsts, ka IKP pieaugums 2007. gadā būs aptuveni 6 %, mēreni samazinoties līdz aptuveni 5 % pārējā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem. Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka privātā patēriņa pieaugums saglabāsies augsts, kā pamatā būs liels algu palielinājums privātajā sektorā un nodarbinātības pieaugums, kas no augsta 2007. gada līmeņa pāries mērenākā pieaugumā, ko veicinās valdības plānotā fiskālā konsolidācija. Gan konverģences programmā, gan Komisijas dienestu rudens prognozē paredzēts krass inflācijas kāpums 2008. gadā, kura iemesls būs netiešo nodokļu un preču cenu pieaugums, kas var nelabvēlīgi ietekmēt nominālo konverģenci. |
| --- | --- |

(3)

Konverģences programmā lēsts, ka IKP pieaugums 2007. gadā būs aptuveni 6 %, mēreni samazinoties līdz aptuveni 5 % pārējā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem. Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka privātā patēriņa pieaugums saglabāsies augsts, kā pamatā būs liels algu palielinājums privātajā sektorā un nodarbinātības pieaugums, kas no augsta 2007. gada līmeņa pāries mērenākā pieaugumā, ko veicinās valdības plānotā fiskālā konsolidācija. Gan konverģences programmā, gan Komisijas dienestu rudens prognozē paredzēts krass inflācijas kāpums 2008. gadā, kura iemesls būs netiešo nodokļu un preču cenu pieaugums, kas var nelabvēlīgi ietekmēt nominālo konverģenci.

| (4) | Komisijas dienestu rudens prognozē un konverģences programmā 2007. gadam valsts budžeta deficīts tiek lēsts kā 3,4 % no IKP, kas ir par 0,6 procentu punktiem mazāks nekā iepriekšējā atjauninājumā izvirzītais mērķis. Tomēr jaunākā informācija par budžeta izpildi liecina, ka 2007. gada rezultāti varētu būt ievērojami labāki par pašreizējā programmā prognozētajiem — jaunākā informācija liecina, ka kopējā budžeta deficīts 2007. gadā varētu būt ap 2 % no IKP. Zemāku aplēsto fiskālo rādītāju galvenokārt sekmēja augstāka nekā iepriekšējā konverģences programmā prognozēts ieņēmumu un IKP attiecības rādītāja 2006. gadā pamatietekme, kā arī daži izdevumu ierobežojumi 2007. gadā un dinamisks ieņēmumu pieaugums, ko veicināja nominālā IKP pieaugums, kas pārsniedza prognozēto. Mazāks 2007. gada budžeta deficīts salīdzinājumā ar 2006. gada budžeta izpildi atbilst Padomes 2007. gada 10. jūlija atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3) izteiktajam aicinājumam ierobežot budžeta pasliktināšanos 2007. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu rudens prognozē un konverģences programmā 2007. gadam valsts budžeta deficīts tiek lēsts kā 3,4 % no IKP, kas ir par 0,6 procentu punktiem mazāks nekā iepriekšējā atjauninājumā izvirzītais mērķis. Tomēr jaunākā informācija par budžeta izpildi liecina, ka 2007. gada rezultāti varētu būt ievērojami labāki par pašreizējā programmā prognozētajiem — jaunākā informācija liecina, ka kopējā budžeta deficīts 2007. gadā varētu būt ap 2 % no IKP. Zemāku aplēsto fiskālo rādītāju galvenokārt sekmēja augstāka nekā iepriekšējā konverģences programmā prognozēts ieņēmumu un IKP attiecības rādītāja 2006. gadā pamatietekme, kā arī daži izdevumu ierobežojumi 2007. gadā un dinamisks ieņēmumu pieaugums, ko veicināja nominālā IKP pieaugums, kas pārsniedza prognozēto. Mazāks 2007. gada budžeta deficīts salīdzinājumā ar 2006. gada budžeta izpildi atbilst Padomes 2007. gada 10. jūlija atzinumā par iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu (3) izteiktajam aicinājumam ierobežot budžeta pasliktināšanos 2007. gadā.

| (5) | Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2008. gadā un pēc tam turpināt konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM), proti, strukturālo deficītu 1 % no IKP 2012. gadā. Prognozēts, ka kopējais valsts budžeta deficīts samazināsies no 3,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,9 % no IKP 2008. gadā, līdz 2,6 % no IKP 2009. gadā un līdz 2,3 % no IKP 2010. gadā. Primārais deficīts seko līdzīgam paraugam, samazinoties no 2,3 % no IKP 2007. gadā līdz 1,1 % no IKP 2010. gadā. Konsolidācija pamatosies galvenokārt uz izdevumiem: Jo īpaši prognozētais ieņēmumu un IKP attiecības rādītāja samazinājums (kas daļēji attiecināms uz vienotu nodokļu ieviešanu 2008. gadā) tiks vairāk nekā kompensēts ar izdevumu un IKP attiecības rādītāja samazinājumu. Pēdējais ir diezgan visaptverošs, taču visvairāk ietekmē sociālo un labklājības jomu; valsts ieguldījumi ir vienīgā izdevumu kategorija, kas atbilstoši plānotajam palielināsies kā IKP daļa. Pamatojoties uz 2006. gada rezultātiem, kas ir labāki par prognozētajiem, valsts finanšu mērķi ir uzlaboti salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmā iekļautajiem. Zemāka kopējā deficīta jaunākās aplēses 2007. gadā nozīmē, ka šiem mērķiem vajadzētu būt viegli izpildāmiem. |
| --- | --- |

(5)

Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2008. gadā un pēc tam turpināt konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM), proti, strukturālo deficītu 1 % no IKP 2012. gadā. Prognozēts, ka kopējais valsts budžeta deficīts samazināsies no 3,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,9 % no IKP 2008. gadā, līdz 2,6 % no IKP 2009. gadā un līdz 2,3 % no IKP 2010. gadā. Primārais deficīts seko līdzīgam paraugam, samazinoties no 2,3 % no IKP 2007. gadā līdz 1,1 % no IKP 2010. gadā. Konsolidācija pamatosies galvenokārt uz izdevumiem: Jo īpaši prognozētais ieņēmumu un IKP attiecības rādītāja samazinājums (kas daļēji attiecināms uz vienotu nodokļu ieviešanu 2008. gadā) tiks vairāk nekā kompensēts ar izdevumu un IKP attiecības rādītāja samazinājumu. Pēdējais ir diezgan visaptverošs, taču visvairāk ietekmē sociālo un labklājības jomu; valsts ieguldījumi ir vienīgā izdevumu kategorija, kas atbilstoši plānotajam palielināsies kā IKP daļa. Pamatojoties uz 2006. gada rezultātiem, kas ir labāki par prognozētajiem, valsts finanšu mērķi ir uzlaboti salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmā iekļautajiem. Zemāka kopējā deficīta jaunākās aplēses 2007. gadā nozīmē, ka šiem mērķiem vajadzētu būt viegli izpildāmiem.

| (6) | 2008. gada rezultāti varētu būt labāki par prognozētajiem, risku līdzsvaram attiecībā uz budžeta izpildi no 2009. gada saglabājoties neitrālam. No vienas puses, Čehijas Republikai ir pieredze panākt deficītu, kas ir zemāks nekā plānots, un jaunākās aplēses 2007. gadam ir ievērojami labākas nekā programmas prognozes, kam var būt labvēlīga pamatietekme sākot no 2008. gada. Kaut gan tiek nodokļu sistēmā tiek ieviestas vērienīgas izmaiņas, kas apgrūtina prognozēšanu, programmas nodokļu aplēses ir piesardzīgas. No otras puses, mērķtiecīgai konsolidācijai nepieciešami ievērojami izdevumu ierobežojumi, tostarp valsts sektora algu ierobežojumi un valsts sektorā strādājošo skaita samazināšana, lai gan izdevumu maksimālās robežas pārsniegtas iepriekšējos gados. Par laiku pēc 2008. gada turpmākie konsolidācijas pasākumi vēl nav formulēti. |
| --- | --- |

(6)

2008. gada rezultāti varētu būt labāki par prognozētajiem, risku līdzsvaram attiecībā uz budžeta izpildi no 2009. gada saglabājoties neitrālam. No vienas puses, Čehijas Republikai ir pieredze panākt deficītu, kas ir zemāks nekā plānots, un jaunākās aplēses 2007. gadam ir ievērojami labākas nekā programmas prognozes, kam var būt labvēlīga pamatietekme sākot no 2008. gada. Kaut gan tiek nodokļu sistēmā tiek ieviestas vērienīgas izmaiņas, kas apgrūtina prognozēšanu, programmas nodokļu aplēses ir piesardzīgas. No otras puses, mērķtiecīgai konsolidācijai nepieciešami ievērojami izdevumu ierobežojumi, tostarp valsts sektora algu ierobežojumi un valsts sektorā strādājošo skaita samazināšana, lai gan izdevumu maksimālās robežas pārsniegtas iepriekšējos gados. Par laiku pēc 2008. gada turpmākie konsolidācijas pasākumi vēl nav formulēti.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, proti, ievērojot izpildi 2007. gadā, kas pārsniedz gaidīto, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta noturīgai korekcijai 2008. gadā, kā ieteikusi Padome. Tas ir priekšnosacījums, lai turpinātu ierobežot izdevumus un cieši uzraudzītu stabilizācijas programmas nodokļu reformu fiskālo ietekmi. Tomēr pietiekama drošības rezerve, kas nodrošinātu to, ka normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP, programmas darbības laikā, domājams, netiks sasniegta. Turpmākajos gados pēc pārmērīga deficīta korekcijas jākāpina programmas VTM sasniegšanas temps, to atbalstot ar pasākumiem saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Lai gan Čehijas Republika piedzīvoja spēcīgas izaugsmes periodu, jo īpaši programmas mērķī 2010. gadam norādīts, ka VTM sasniegšanai līdz 2012. gadam laikā no 2011. līdz 2012. gadam būs jāveic ievērojamas korekcijas. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, proti, ievērojot izpildi 2007. gadā, kas pārsniedz gaidīto, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta noturīgai korekcijai 2008. gadā, kā ieteikusi Padome. Tas ir priekšnosacījums, lai turpinātu ierobežot izdevumus un cieši uzraudzītu stabilizācijas programmas nodokļu reformu fiskālo ietekmi. Tomēr pietiekama drošības rezerve, kas nodrošinātu to, ka normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP, programmas darbības laikā, domājams, netiks sasniegta. Turpmākajos gados pēc pārmērīga deficīta korekcijas jākāpina programmas VTM sasniegšanas temps, to atbalstot ar pasākumiem saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Lai gan Čehijas Republika piedzīvoja spēcīgas izaugsmes periodu, jo īpaši programmas mērķī 2010. gadam norādīts, ka VTM sasniegšanai līdz 2012. gadam laikā no 2011. līdz 2012. gadam būs jāveic ievērojamas korekcijas.

| (8) | Šķiet, ka Čehijas Republikas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. Sākotnējais budžeta stāvoklis programmā nav pietiekami augsts, lai stabilizētu parāda attiecību ilgtermiņā. Turklāt iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido būtisks pensiju izdevumu pieaugums, kas ilgtermiņā veido daļu no IKP, kā arī liels veselības aprūpes izdevumu pieaugums. Īstenojot strukturālās reformas pasākumus pensiju un veselības aprūpes jomā, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu ievērojamo pieaugumu, varētu mazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Lai gan veselības aprūpes sistēmas reformēšanā veikti pirmie pasākumi, pensiju sistēma joprojām netiek īstenota saskaņā ar noteiktu laika grafiku. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Čehijas Republikas valsts finanšu stabilitāte ir lielā mērā apdraudēta. Sākotnējais budžeta stāvoklis programmā nav pietiekami augsts, lai stabilizētu parāda attiecību ilgtermiņā. Turklāt iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido būtisks pensiju izdevumu pieaugums, kas ilgtermiņā veido daļu no IKP, kā arī liels veselības aprūpes izdevumu pieaugums. Īstenojot strukturālās reformas pasākumus pensiju un veselības aprūpes jomā, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu ievērojamo pieaugumu, varētu mazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Lai gan veselības aprūpes sistēmas reformēšanā veikti pirmie pasākumi, pensiju sistēma joprojām netiek īstenota saskaņā ar noteiktu laika grafiku.

| (9) | Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilstoša valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Valsts reformu programmā ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, palielināt izglītības un pētniecības apjomu un kvalitāti un paaugstināt motivāciju iegūt darbu. Lai gan konverģences programmā nav sniegta sistemātiska informācija par budžeta izmaksām, kas saistītas ar tām galvenajām reformām, kuras paredzētas valsts reformu programmā, programmas budžeta prognozēs acīmredzot ņemta vērā valsts reformu programmas izpildes ziņojumā izklāstīto reformu ietekme uz valsts finansēm. |
| --- | --- |

(9)

Konverģences programma šķiet zināmā mērā atbilstoša valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumam. Valsts reformu programmā ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, palielināt izglītības un pētniecības apjomu un kvalitāti un paaugstināt motivāciju iegūt darbu. Lai gan konverģences programmā nav sniegta sistemātiska informācija par budžeta izmaksām, kas saistītas ar tām galvenajām reformām, kuras paredzētas valsts reformu programmā, programmas budžeta prognozēs acīmredzot ņemta vērā valsts reformu programmas izpildes ziņojumā izklāstīto reformu ietekme uz valsts finansēm.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst valstij raksturīgām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, tostarp integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā ietvertajām, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā, ņemot vērā pensiju un veselības aprūpes reformas ierobežotos pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst valstij raksturīgām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, tostarp integrētajās pamatnostādnēs budžeta politikas jomā ietvertajām, kas noteiktas Lisabonas stratēģijas kontekstā, ņemot vērā pensiju un veselības aprūpes reformas ierobežotos pasākumus.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. (4) |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. (4)

Kopumā var secināt, ka programma atbilst pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai 2008. gadā, ja tiek turpināti izdevumu ierobežojumi un cieši uzraudzīta stabilizēšanas programmā paredzēto pasākumu nodokļu jomā fiskālā ietekme. Pamatojoties uz pozitīvām makroekonomiskām perspektīvām un 2007. gada budžeta izpildes rezultātiem, kas, domājams, ir labāki par programmā prognozētajiem, varētu rasties plašas iespējas samazināt 2008. gada deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības ar lielāku starpību un pēc tam panākt lielāku fiskālo konsolidāciju nekā plānots. Galvenie riski ir paļāvība uz valsts sektora darbinieku skaita samazinājumu, un tie ir saistīti ar faktu, ka turpmāki konsolidācijas pasākumi ir skaidri jāformulē pēc 2008. gada. Čehijas Republikai saglabājas augsts risks attiecībā uz valsts finanšu noturīgumu, lai gan veikti pirmie pasākumi veselības aprūpes reformā.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2007. gada 10. oktobra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, kā arī nepieciešamību sasniegt ilgtspējīgu konverģenci, Čehijas Republika tiek aicināta:

| i) | izmantot 2007. gada budžeta izpildi, kas pārsniedz prognozi, lai panāktu 2008. gada budžeta deficīta samazinājumu zem 3 % no IKP atsauces vērtības ar lielāku starpību, turpinot īstenot izdevumu ierobežojumus; |
| --- | --- |

i)

izmantot 2007. gada budžeta izpildi, kas pārsniedz prognozi, lai panāktu 2008. gada budžeta deficīta samazinājumu zem 3 % no IKP atsauces vērtības ar lielāku starpību, turpinot īstenot izdevumu ierobežojumus;

| ii) | izmantot ekonomikas straujo attīstības tempu, turpinot sekmēt koriģēšanas tempu un iespējami drīz izveidojot drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta atsauces vērtības robeža un lai paātrinātu VTM sasniegšanu; |
| --- | --- |

ii)

izmantot ekonomikas straujo attīstības tempu, turpinot sekmēt koriģēšanas tempu un iespējami drīz izveidojot drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta atsauces vērtības robeža un lai paātrinātu VTM sasniegšanu;

| iii) | ņemot vērā paredzēto izdevumu pieaugumu saistībā ar vecumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, īstenojot vajadzīgās pensiju un veselības aprūpes reformas. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā paredzēto izdevumu pieaugumu saistībā ar vecumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, īstenojot vajadzīgās pensiju un veselības aprūpes reformas.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. nov. | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM 2007. g., nov | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. Nov. | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM 2007. g., nov | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. Nov. | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM 2007. g. nov. (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM 2007. g., nov | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM 2007. g., nov | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM 2007. g., nov | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM 2007. g. nov. | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM 2007. g., nov | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. nov. | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM 2007. g., nov | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | n.p. |
| KP 2007. g. marts | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | n.p. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. nov.

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM 2007. g., nov

6,4

5,8

5,0

4,9

n.p.

KP 2007. g. marts

6,0

4,9

4,8

4,8

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. Nov.

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM 2007. g., nov

2,1

3,0

3,8

3,2

n.p.

KP 2007. g. marts

2,4

2,6

2,5

2,5

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. Nov.

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM 2007. g. nov. (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

n.p.

KP 2007. g. marts

0,9

1,1

1,0

1,0

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM 2007. g., nov

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

n.p.

KP 2007. g. marts

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM 2007. g., nov

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

n.p.

KP 2007. g. marts

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM 2007. g., nov

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

n.p.

KP 2007. g. marts

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM 2007. g. nov.

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.p.

KP 2007. g. marts

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM 2007. g., nov

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.p.

KP 2007. g. marts

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. nov.

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM 2007. g., nov

30,1

30,2

30,3

30,5

n.p.

KP 2007. g. marts

30,6

30,5

31,3

32,2

n.p.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu.

(3)  OV C 204, 1.9.2007., 1. lpp.

(4)  Nav sniegti dati par COFOG 2010. gadam.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % un 5,6 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2006. — 2009. gadā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 2007. gada novembra konverģences programmā vienreizējie un pagaidu pasākumi ir –0,2 % no 2006. gada IKP (deficīts pieaug). Komisijas dienestu rudens prognozē nav vienreizējo pasākumu.

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/28

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par Maltas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja pirmo Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja pirmo Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Malta pievienojās euro zonai 2008. gada 1. janvārī, un tās IKP pieaugums bija atsācies 2004. gadā Vājie ekonomiskie rādītāji, kas bija vērojami 2000. gadu sākumā, daļēji bija ārējo faktoru dēļ, no kuriem Malta ir sevišķi atkarīga, jo tās nelielā mēroga atvērtā ekonomika balstās uz tādiem sektoriem kā tūrisms un elektronika, kas ir izrādījušies nestabili.
  Pašmāju strukturālie trūkumi izskaidro arī lēno IKP pieaugumu. Starp 2001. un 2003. gadu produktivitāte ik gadu kritās vidēji par aptuveni 1 % Turklāt ievērojams darba algu pieaugums izraisīja strauju darbaspēka izmaksu celšanos, kā rezultātā samazinājās ārējā konkurētspēja. Kopš 2004. gada ekonomikas rādītāji uzlabojās galvenokārt cikla augšupejas apstākļu dēļ, kā arī darba algu ierobežošanas un produktivitātes atjaunošanās dēļ. Fiskālajā jomā, pievienošanās eiro zonai notika pēc vērā ņemamas konsolidācijas perioda, kuras gaitā valsts parāda attiecība pret IKP pastāvīgi samazinājās kopš 2005. gada, kā arī tika gūtas sekmes inflācijas samazināšanā. Šajos jaunajos apstākļos ir jāizbrīvē telpa fiskālās politikas manevru veikšanai, ko var panākt, turpinot budžeta konsolidāciju un reformējot izdevumus, konkrēti veselības aprūpes jomā, un kas ir izaicinājums Maltas spējai pielāgoties nesimetriskiem traucējumiem. Turklāt šādas izdevumu reformas uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kā arī dotu iespēju novirzīt izdevumus izaugsmi veicinošām vajadzībām, sekmējot produktivitātes rādītāju uzlabošanos. Augstāki produktivitātes rādītāji līdz ar darba algu ierobežošanas turpināšanu paaugstinās konkurētspēju, kas ir vēl viena problēma, ar ko saskaras Maltas ekonomika, jo īpaši euro zonas apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

Malta pievienojās euro zonai 2008. gada 1. janvārī, un tās IKP pieaugums bija atsācies 2004. gadā Vājie ekonomiskie rādītāji, kas bija vērojami 2000. gadu sākumā, daļēji bija ārējo faktoru dēļ, no kuriem Malta ir sevišķi atkarīga, jo tās nelielā mēroga atvērtā ekonomika balstās uz tādiem sektoriem kā tūrisms un elektronika, kas ir izrādījušies nestabili.

Pašmāju strukturālie trūkumi izskaidro arī lēno IKP pieaugumu. Starp 2001. un 2003. gadu produktivitāte ik gadu kritās vidēji par aptuveni 1 % Turklāt ievērojams darba algu pieaugums izraisīja strauju darbaspēka izmaksu celšanos, kā rezultātā samazinājās ārējā konkurētspēja. Kopš 2004. gada ekonomikas rādītāji uzlabojās galvenokārt cikla augšupejas apstākļu dēļ, kā arī darba algu ierobežošanas un produktivitātes atjaunošanās dēļ. Fiskālajā jomā, pievienošanās eiro zonai notika pēc vērā ņemamas konsolidācijas perioda, kuras gaitā valsts parāda attiecība pret IKP pastāvīgi samazinājās kopš 2005. gada, kā arī tika gūtas sekmes inflācijas samazināšanā. Šajos jaunajos apstākļos ir jāizbrīvē telpa fiskālās politikas manevru veikšanai, ko var panākt, turpinot budžeta konsolidāciju un reformējot izdevumus, konkrēti veselības aprūpes jomā, un kas ir izaicinājums Maltas spējai pielāgoties nesimetriskiem traucējumiem. Turklāt šādas izdevumu reformas uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kā arī dotu iespēju novirzīt izdevumus izaugsmi veicinošām vajadzībām, sekmējot produktivitātes rādītāju uzlabošanos. Augstāki produktivitātes rādītāji līdz ar darba algu ierobežošanas turpināšanu paaugstinās konkurētspēju, kas ir vēl viena problēma, ar ko saskaras Maltas ekonomika, jo īpaši euro zonas apstākļos.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP sasniegs 3,5 % 2007. gadā, 2008. gadā pieaugums palēnināsies, bet tad atkal paātrināsies, lai līdz programmas darbības beigām sasniegtu 3,4 %. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīs uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu 2007. gadā. Laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam pieauguma prognozes šķiet labvēlīgas, galvenokārt saistībā ar programmā paredzēto ievērojamo eksportu turpmākajos programmas gados. Programmā paredzētā preču un pakalpojumu ārējās bilances uzlabošanās par 3,3 procentpunktiem no IKP līdz 2010. gadam šķiet optimistiska.
  Inflācijas prognozes programmā šķiet reālistiskas un atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei. Tomēr iespējamā darba algu palielināšanās valsts sektorā, kas var izraisīt vispārēju algu pieaugumu, kurš pārsniegtu ieguvumus no produktivitātes uzlabošanās, var ietekmēt Maltas konkurētspējas attīstību nelabvēlīgāk, nekā paredzēts stabilitātes programmā. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP sasniegs 3,5 % 2007. gadā, 2008. gadā pieaugums palēnināsies, bet tad atkal paātrināsies, lai līdz programmas darbības beigām sasniegtu 3,4 %. Izvērtējot šobrīd pieejamo informāciju (2), šis scenārijs šķiet balstīs uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu 2007. gadā. Laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam pieauguma prognozes šķiet labvēlīgas, galvenokārt saistībā ar programmā paredzēto ievērojamo eksportu turpmākajos programmas gados. Programmā paredzētā preču un pakalpojumu ārējās bilances uzlabošanās par 3,3 procentpunktiem no IKP līdz 2010. gadam šķiet optimistiska.

Inflācijas prognozes programmā šķiet reālistiskas un atbilst Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozei. Tomēr iespējamā darba algu palielināšanās valsts sektorā, kas var izraisīt vispārēju algu pieaugumu, kurš pārsniegtu ieguvumus no produktivitātes uzlabošanās, var ietekmēt Maltas konkurētspējas attīstību nelabvēlīgāk, nekā paredzēts stabilitātes programmā.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 1,8 % no IKP, savukārt stabilitātes programmā tas lēsts 1,6 % apjomā, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 2,3 % no IKP. Tomēr, neņemot vērā vienreizējos darījumus (galvenokārt zemes pārdošanu, kas tradicionāli tiek uzskaitīta kā negatīvs izdevumu postenis), 2007. gadā budžeta deficīta apmērs kopumā atbilst 2006. gada konverģences programmā noteiktajam mērķim, neskatoties uz labvēlīgo 2006. gada izejas datu ietekmi. Ieņēmumi kā IKP rādītājs ir daudz zemāki par paredzētajiem, galvenokārt saistībā ar lēno ES fondu apgūšanu. Tādējādi izmaksu attiecība 2007. gadā arī ir zemāka par 2006. gada konverģences programmā plānoto. Tā kā strukturālā bilance 2007. gadā šobrīd šķiet zemāka par 0,5 procentpunkta no IKP, salīdzinājumā ar aptuveni 1 procentpunktu, kas tika plānots pēdējā konverģences programmā, budžeta izpilde neatbilst Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo programmu (3)“turpināt pienācīgu virzību uz VTM sasniegšanu, kā paredzēts programmā”. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 1,8 % no IKP, savukārt stabilitātes programmā tas lēsts 1,6 % apjomā, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 2,3 % no IKP. Tomēr, neņemot vērā vienreizējos darījumus (galvenokārt zemes pārdošanu, kas tradicionāli tiek uzskaitīta kā negatīvs izdevumu postenis), 2007. gadā budžeta deficīta apmērs kopumā atbilst 2006. gada konverģences programmā noteiktajam mērķim, neskatoties uz labvēlīgo 2006. gada izejas datu ietekmi. Ieņēmumi kā IKP rādītājs ir daudz zemāki par paredzētajiem, galvenokārt saistībā ar lēno ES fondu apgūšanu. Tādējādi izmaksu attiecība 2007. gadā arī ir zemāka par 2006. gada konverģences programmā plānoto. Tā kā strukturālā bilance 2007. gadā šobrīd šķiet zemāka par 0,5 procentpunkta no IKP, salīdzinājumā ar aptuveni 1 procentpunktu, kas tika plānots pēdējā konverģences programmā, budžeta izpilde neatbilst Padomes aicinājumam 2007. gada 27. februāra atzinumā par iepriekšējo programmu (3)“turpināt pienācīgu virzību uz VTM sasniegšanu, kā paredzēts programmā”.

| (5) | Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmā, arī stabilitātes programmā galvenais budžeta uzdevums ir turpināt fiskālo konsolidāciju visā programmas periodā, lai sasniegtu visaptverošu mērķi līdz 2010. gadam sasniegt VTM un panākt strukturālu bilanci (t. i., cikliski koriģētu, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Ir paredzēts uzlabot vispārējo valsts budžeta bilanci no deficīta 1,6 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,9 % apmērā no IKP līdz 2010. gadam. Tā kā tiek prognozēta procentu sloga mazināšanās, gaidāms, ka primārais pārpalikums līdz 2010. gadam sasniegs 3,8 % no IKP. Prognozēts, ka strukturālā bilance no 2007. līdz 2010. gadam uzlabosies par 2 procentpunktiem no IKP. Nominālā korekcija tiks panākta, samazinot sākotnējo izdevumu attiecību par vairāk nekā 3,5 procentpunktiem, kas ar uzviju kompensē ieņēmumu attiecības samazināšanos par 1,5 procentpunktiem no IKP. Mazāk nekā iepriekš tiks izmantoti vienreizēji deficīta samazināšanas pasākumi. Mazākā mērā nekā nesenā pagātnē tiks izmantoti budžeta deficītu samazinoši vienreizēji pasākumi. Paredzētā netiešo nodokļu ieņēmumu īpatsvara samazināšanās IKP turpmākajos gados programmā nav izskaidrota, taču izmaksas saistībā ar izmaiņām iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas sistēmā ir paredzēts ar augstākiem ieņēmumiem no citiem tiešajiem nodokļiem. Ņemot vērā kopumā nemainīgu makroekonomikas scenāriju, stabilitātes programmā paredzētie budžeta mērķi 2008. un 2009. gadam ir par aptuveni 0,75 procentpunktu no IKP mazāk vērienīgi nekā 2006. gada atjauninājumā, kas nozīmē korekcijas pasākumu veikšanu mazākā apjomā 2008. gadā. Prognozēts, ka valsts parāda kopapjoms, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 63 % no IKP, t.i., vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP —, programmas periodā samazināsies par gandrīz 10 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Tāpat kā iepriekšējā konverģences programmā, arī stabilitātes programmā galvenais budžeta uzdevums ir turpināt fiskālo konsolidāciju visā programmas periodā, lai sasniegtu visaptverošu mērķi līdz 2010. gadam sasniegt VTM un panākt strukturālu bilanci (t. i., cikliski koriģētu, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Ir paredzēts uzlabot vispārējo valsts budžeta bilanci no deficīta 1,6 % apmērā no IKP 2007. gadā līdz pārpalikumam 0,9 % apmērā no IKP līdz 2010. gadam. Tā kā tiek prognozēta procentu sloga mazināšanās, gaidāms, ka primārais pārpalikums līdz 2010. gadam sasniegs 3,8 % no IKP. Prognozēts, ka strukturālā bilance no 2007. līdz 2010. gadam uzlabosies par 2 procentpunktiem no IKP. Nominālā korekcija tiks panākta, samazinot sākotnējo izdevumu attiecību par vairāk nekā 3,5 procentpunktiem, kas ar uzviju kompensē ieņēmumu attiecības samazināšanos par 1,5 procentpunktiem no IKP. Mazāk nekā iepriekš tiks izmantoti vienreizēji deficīta samazināšanas pasākumi. Mazākā mērā nekā nesenā pagātnē tiks izmantoti budžeta deficītu samazinoši vienreizēji pasākumi. Paredzētā netiešo nodokļu ieņēmumu īpatsvara samazināšanās IKP turpmākajos gados programmā nav izskaidrota, taču izmaksas saistībā ar izmaiņām iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas sistēmā ir paredzēts ar augstākiem ieņēmumiem no citiem tiešajiem nodokļiem. Ņemot vērā kopumā nemainīgu makroekonomikas scenāriju, stabilitātes programmā paredzētie budžeta mērķi 2008. un 2009. gadam ir par aptuveni 0,75 procentpunktu no IKP mazāk vērienīgi nekā 2006. gada atjauninājumā, kas nozīmē korekcijas pasākumu veikšanu mazākā apjomā 2008. gadā. Prognozēts, ka valsts parāda kopapjoms, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 63 % no IKP, t.i., vairāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP —, programmas periodā samazināsies par gandrīz 10 procentu punktiem.

| (6) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Attiecībā uz 2008. gadu pieņēmums, ka izmaiņas iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmā kompensēs citi, parasti mainīgāki ieņēmumu veidi, piemēram, kapitāla pieauguma nodoklis un peļņas nodokļi, ietver sevī risku. Pastāv arī iespēja, ka izdevumi nekontrolēti pieaugs, piemēram, saistībā ar lēmumu subsidēt komunālo pakalpojumu cenas, neparedzot kompensējošus pasākumus.
  Turklāt būtisks darba algas pieaugums, kas tika garantēts veselības aprūpes nozares darbiniekiem, var izraisīt līdzīgas prasības citās valsts sektora nozarēs. 2009. un 2010. gada rezultāti var būt sliktāki par prognozētajiem, jo programmā ietvertās prognozes balstās uz makroekonomikas augšupejas scenāriju (lai arī nodokļu ieņēmumu prognoze šiem gadiem šķiet piesardzīga, pieņemot, ka nav paredzēts patvaļīgs nodokļu samazinājums), kā arī tādēļ, ka trūkst informācijas par pasākumiem konsolidācijas procesa pamatā, jo īpaši attiecībā uz paredzamo valsts sektora darba algu apjoma ierobežošanas turpināšanu. Ņemot vērā šo negatīvo ar budžeta mērķiem saistīto risku, parāda attiecības izmaiņas, iespējams, būs mazāk labvēlīgas, nekā paredzēts programmā, īpaši pēc 2008. gada. Tomēr ir pozitīvi, ka izdevumu apjoms attiecībā pret IKP pēdējos gados pastāvīgi bija mazāks, nekā tika plānots iepriekšējas programmās. Turklāt Maltai ir laba pieredze mērķu sasniegšanā attiecībā uz kopējo valsts budžeta deficītu, un faktiskie rezultāti parasti ir bijuši labāki par plānotajiem. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks par programmā prognozēto. Attiecībā uz 2008. gadu pieņēmums, ka izmaiņas iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmā kompensēs citi, parasti mainīgāki ieņēmumu veidi, piemēram, kapitāla pieauguma nodoklis un peļņas nodokļi, ietver sevī risku. Pastāv arī iespēja, ka izdevumi nekontrolēti pieaugs, piemēram, saistībā ar lēmumu subsidēt komunālo pakalpojumu cenas, neparedzot kompensējošus pasākumus.

Turklāt būtisks darba algas pieaugums, kas tika garantēts veselības aprūpes nozares darbiniekiem, var izraisīt līdzīgas prasības citās valsts sektora nozarēs. 2009. un 2010. gada rezultāti var būt sliktāki par prognozētajiem, jo programmā ietvertās prognozes balstās uz makroekonomikas augšupejas scenāriju (lai arī nodokļu ieņēmumu prognoze šiem gadiem šķiet piesardzīga, pieņemot, ka nav paredzēts patvaļīgs nodokļu samazinājums), kā arī tādēļ, ka trūkst informācijas par pasākumiem konsolidācijas procesa pamatā, jo īpaši attiecībā uz paredzamo valsts sektora darba algu apjoma ierobežošanas turpināšanu. Ņemot vērā šo negatīvo ar budžeta mērķiem saistīto risku, parāda attiecības izmaiņas, iespējams, būs mazāk labvēlīgas, nekā paredzēts programmā, īpaši pēc 2008. gada. Tomēr ir pozitīvi, ka izdevumu apjoms attiecībā pret IKP pēdējos gados pastāvīgi bija mazāks, nekā tika plānots iepriekšējas programmās. Turklāt Maltai ir laba pieredze mērķu sasniegšanā attiecībā uz kopējo valsts budžeta deficītu, un faktiskie rezultāti parasti ir bijuši labāki par plānotajiem.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties neadekvāts, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, sākot ar 2008. gadu, tiks izveidota pietiekama drošības rezerve, lai nodrošinātos pret deficīta pārsniegumu virs normatīva 3 % no IKP, ņemot vērā normālas makroekonomiskas svārstības. Plānotā konsolidācija atbilst stabilitātes un izaugsmes paktam, kas nosaka, ka ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam jāpārsniedz vismaz 0,5 % no IKP vai vairāk, ja turpinās Maltas ekonomikas augšupeja. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto risku, korekcijas veikšana VTM sasniegšanai jāpastiprina ar papildu pasākumiem, īpaši 2009. un 2010. gadā. Visbeidzot, ņemot vērā risku attiecībā uz iepriekš minēto prognozēto valsts parādu, parāda attiecība programmas darbības laikā šķiet pienācīgi samazinās līdz atsauces vērtībai un 2009. gadā būs mazāka par to. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties neadekvāts, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, sākot ar 2008. gadu, tiks izveidota pietiekama drošības rezerve, lai nodrošinātos pret deficīta pārsniegumu virs normatīva 3 % no IKP, ņemot vērā normālas makroekonomiskas svārstības. Plānotā konsolidācija atbilst stabilitātes un izaugsmes paktam, kas nosaka, ka ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam jāpārsniedz vismaz 0,5 % no IKP vai vairāk, ja turpinās Maltas ekonomikas augšupeja. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto risku, korekcijas veikšana VTM sasniegšanai jāpastiprina ar papildu pasākumiem, īpaši 2009. un 2010. gadā. Visbeidzot, ņemot vērā risku attiecībā uz iepriekš minēto prognozēto valsts parādu, parāda attiecība programmas darbības laikā šķiet pienācīgi samazinās līdz atsauces vērtībai un 2009. gadā būs mazāka par to.

| (8) | Kopumā šķiet, ka Maltas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir zemāka par vidējo ES rādītāju, ilgtermiņā paredzot pensiju izdevumu īpatsvara samazināšanos IKP struktūrā. Tomēr 2006. gada pensiju reforma, kas paredz gan pensijas vecuma, gan pensiju apmēra palielināšanu, ilgtermiņā iespējams prasīs izdevumu apjoma palielināšanu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2007. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, kas samazina paredzēto novecojošo iedzīvotāju grupu ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Budžeta stāvokļa uzlabošana, tostarp panākot valsts izdevumu lielāku efektivitāti un elastību, piemēram, attiecībā uz strauji pieaugošajiem izdevumiem par veselības aprūpi (ko arī ietekmē novecošanās), palīdzētu samazināt valsts finanšu ilgtspējas apdraudošos riskus. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā šķiet, ka Maltas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidēji liels risks. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir zemāka par vidējo ES rādītāju, ilgtermiņā paredzot pensiju izdevumu īpatsvara samazināšanos IKP struktūrā. Tomēr 2006. gada pensiju reforma, kas paredz gan pensijas vecuma, gan pensiju apmēra palielināšanu, ilgtermiņā iespējams prasīs izdevumu apjoma palielināšanu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2007. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, kas samazina paredzēto novecojošo iedzīvotāju grupu ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Budžeta stāvokļa uzlabošana, tostarp panākot valsts izdevumu lielāku efektivitāti un elastību, piemēram, attiecībā uz strauji pieaugošajiem izdevumiem par veselības aprūpi (ko arī ietekmē novecošanās), palīdzētu samazināt valsts finanšu ilgtspējas apdraudošos riskus.

| (9) | Šķiet, ka stabilitātes programma zināmā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Programmas budžeta prognozē ņemta vērā valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Galvenais stabilitātes programmā ietvertais politikas pasākums, t. i., turpināt iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmas pārskatīšanu, atbilst valsts reformu programmai. Tomēr veselības aprūpes reforma, kas valsts reformu programmā atzīmēta kā valsts finansēm būtiskākā joma, stabilitātes programmā nav apskatīta. Tāpat programma nepietiekami skaidri pauž to, kā līdzekļi tiks novirzīti uz izaugsmi veicinošiem izdevumu posteņiem, īpaši vēlākos gados. |
| --- | --- |

(9)

Šķiet, ka stabilitātes programma zināmā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Programmas budžeta prognozē ņemta vērā valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Galvenais stabilitātes programmā ietvertais politikas pasākums, t. i., turpināt iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmas pārskatīšanu, atbilst valsts reformu programmai. Tomēr veselības aprūpes reforma, kas valsts reformu programmā atzīmēta kā valsts finansēm būtiskākā joma, stabilitātes programmā nav apskatīta. Tāpat programma nepietiekami skaidri pauž to, kā līdzekļi tiks novirzīti uz izaugsmi veicinošiem izdevumu posteņiem, īpaši vēlākos gados.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Pretēji tam, uz ko Padomes rosinājusi ieteikumā, programma neparedz panākt ievērojamu veselības aprūpes reformas virzību. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija daļēji saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs un euro zonas pamatnostādnēs budžeta politikas jomā, kuras sagatavotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. Pretēji tam, uz ko Padomes rosinājusi ieteikumā, programma neparedz panākt ievērojamu veselības aprūpes reformas virzību.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā Padome uzskata, ka stabilitātes programmā paredzēta pastāvīga virzība uz VTM, kurus paredzēts sasniegt līdz 2010. gadam, ko nodrošina izdevumu ierobežošana ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Tiek lēsts, ka kopējā valsts parāda samazināšana turpināsies apmierinošā tempā un līdz 2009. gadam tas samazināsies zem atsauces vērtības 60 % no IKP. Tomēr pastāv risks attiecībā uz budžeta mērķu sasniegšanu, kas saistīts ar paļaušanos uz mainīgiem nodokļu ieņēmumiem 2008. gadā, paredzēto izdevumu ierobežošanas līmeni, ekonomiskās augšupejas prognozi pēc 2008. gada un nepietiekamo informāciju par veicamajiem pasākumiem, jo īpaši par plānoto valsts sektora darba algu apjoma ierobežojumu saglabāšanu. Tas var kavēt VTM sasniegšanu līdz 2010. gadam, kā plānots. Turklāt Maltas konkurētspēja euro zonā var būt apdraudēta, ja notiks atkāpe no darba algu ierobežošanas valsts sektorā, kas var ietekmēt arī privāto sektoru. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet, ka Maltu apdraud vidēja mēroga risks.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Malta tiek aicināta:

| i) | turpināt veikt fiskālo konsolidāciju, kā paredzēts programmā, lai līdz 2010. gadam sasniegtu VTM un panāktu valsts parāda attiecības pret IKP atbilstošu samazināšanos, noformulējot plānotajai konsolidācijai nepieciešamos pasākumus, īpaši izdevumu jomā; |
| --- | --- |

i)

turpināt veikt fiskālo konsolidāciju, kā paredzēts programmā, lai līdz 2010. gadam sasniegtu VTM un panāktu valsts parāda attiecības pret IKP atbilstošu samazināšanos, noformulējot plānotajai konsolidācijai nepieciešamos pasākumus, īpaši izdevumu jomā;

| ii) | veicināt valsts izdevumu efektivitāti un elastību, tostarp paātrinot visaptverošas veselības aprūpes reformas izstrādi un ieviešanu. |
| --- | --- |

ii)

veicināt valsts izdevumu efektivitāti un elastību, tostarp paātrinot visaptverošas veselības aprūpes reformas izstrādi un ieviešanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. nov. | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| KOM 2007. g. nov. | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. nov. | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| KOM 2007. g. nov. | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| KOM 2007. g. nov. (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| KOM 2007. g. nov. | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| KOM 2007. g. nov. | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM 2007. g. nov. | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| KOM 2007. g. Nov. | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. nov. | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| KOM 2007. g. nov. | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Konverģences programmas (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. nov.

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

KOM 2007. g. nov.

3,2

3,1

2,8

2,9

n.p.

KP 2006. g. dec.

2,9

3,0

3,1

3,1

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. nov.

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

KOM 2007. g. nov.

2,6

0,8

2,5

2,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

3,1

2,2

2,1

2,0

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

KOM 2007. g. nov. (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

KOM 2007. g. nov.

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

n.p.

KP 2006. g. dec.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

KOM 2007. g. nov.

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

KOM 2007. g. nov.

1,0

1,5

1,6

2,1

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,1

1,1

2,5

3,2

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

KOM 2007. g. nov.

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

KOM 2007. g. Nov.

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. nov.

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

KOM 2007. g. nov.

64,7

63,1

61,3

59,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

68,3

66,7

63,2

59,4

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Konverģences programmas (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā īpaši ņemtas vērā Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas veiktais valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojuma novērtējums.

(3)  OV C 72, 29.3.2007., 9. lpp.

(4)  Trūkst datu par darbaspēka, kapitāla un visu produktivitātes faktoru kopējo ietekmi uz potenciālo IKP pieaugumu, uzkrāto un pieaugošo līdzekļu korekcijas atšifrējums visam valsts budžetam un atsevišķiem posteņiem ilgtermiņa valsts finanšu pietiekamības prognozei.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % un 2,3 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar stabilitātes programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi veido 0,7 % no IKP 2006. gadā, 0,8 % 2007. gadā, 0,2 % 2008. gadā, 0,2 % 2009. gadā un 0,1 % 2010. gadā, visi paredzēti budžeta deficīta samazināšanai; saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi 0,7 % no IKP 2006. gadā, 0,8 % 2007. gadā, 0,2 % 2008. gadā un 0 % 2009. gadā, visi paredzēti budžeta deficīta samazināšanai.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Konverģences programmas (KP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/33

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 74/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izskatīja atjaunināto Grieķijas stabilitātes programmu laikposmam no 2007. gada līdz 2010. gadam (2).

| (2) | Pēdējo gadu laikā Grieķijā ir notikusi strauja izaugsme, ko veicināja privātā patēriņa palielināšanās un dinamiska investīciju attīstība, vienlaikus būtiski uzlabojoties nodarbinātības rādītājiem. Tomēr saglabājas relatīvi lielas inflācijas atšķirības ar euro zonu, un, neraugoties uz ievērojamo produktivitātes pieaugumu, tas izraisa konkurētspējas mazināšanos.
  Lielā ārējā nelīdzsvarotība, kas turpina palielināties un ko daļēji var izskaidrot ar vienu no augstākajām investīciju proporcijām ES, turpinoties vidējā termiņā, varētu ietekmēt ekonomikas efektivitāti. Šādā sakarā fiskālajai politikai ir būtiska nozīme ekonomikas stabilizācijā, tās efektivitātes uzlabošanā un tādu risku mazināšanā, kas saistīti ar ekonomikas pārkaršanu un ārējās nelīdzsvarotības palielināšanos. Kopš 2004. gada ir gūti nozīmīgi panākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu valsts finanšu konsolidāciju. Pamatojoties uz minēto, lai vēl vairāk nostiprinātu fiskālo disciplīnu un uzlabotu valsts finanšu kvalitāti, īpaši svarīgi ir kontrolēt kārtējos primāros izdevumus, novērst prociklisku fiskālās politikas nostādni un uzlabot valsts izdevumu efektivitāti. Valsts parāds vēl aizvien ir liels, tādējādi valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība lielākoties atkarīga no tā, kā tiks panākts un uzturēts stabils budžeta stāvoklis, turpinātas iesāktās reformas veselības aprūpes sistēmā un īstenotas vispusīgas pensiju sistēmas reformas (3). |
| --- | --- |

(2)

Pēdējo gadu laikā Grieķijā ir notikusi strauja izaugsme, ko veicināja privātā patēriņa palielināšanās un dinamiska investīciju attīstība, vienlaikus būtiski uzlabojoties nodarbinātības rādītājiem. Tomēr saglabājas relatīvi lielas inflācijas atšķirības ar euro zonu, un, neraugoties uz ievērojamo produktivitātes pieaugumu, tas izraisa konkurētspējas mazināšanos.

Lielā ārējā nelīdzsvarotība, kas turpina palielināties un ko daļēji var izskaidrot ar vienu no augstākajām investīciju proporcijām ES, turpinoties vidējā termiņā, varētu ietekmēt ekonomikas efektivitāti. Šādā sakarā fiskālajai politikai ir būtiska nozīme ekonomikas stabilizācijā, tās efektivitātes uzlabošanā un tādu risku mazināšanā, kas saistīti ar ekonomikas pārkaršanu un ārējās nelīdzsvarotības palielināšanos. Kopš 2004. gada ir gūti nozīmīgi panākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu valsts finanšu konsolidāciju. Pamatojoties uz minēto, lai vēl vairāk nostiprinātu fiskālo disciplīnu un uzlabotu valsts finanšu kvalitāti, īpaši svarīgi ir kontrolēt kārtējos primāros izdevumus, novērst prociklisku fiskālās politikas nostādni un uzlabot valsts izdevumu efektivitāti. Valsts parāds vēl aizvien ir liels, tādējādi valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība lielākoties atkarīga no tā, kā tiks panākts un uzturēts stabils budžeta stāvoklis, turpinātas iesāktās reformas veselības aprūpes sistēmā un īstenotas vispusīgas pensiju sistēmas reformas (3).

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas periodā vidēji tiks uzturēts aptuveni 4 % apmērā. Novērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai (4), šķiet, ka tā pamatā ir labvēlīgi pieņēmumi par izaugsmi, jo īpaši vēlākajos gados. Jo sevišķi stabilitātes programmā prognozēts, ka privātā patēriņa un investīciju apjoma pieaugums arī turpmāk būs labvēlīgs, balstoties uz samērā strauju nodarbinātības pieaugumu un optimistisko novērtējumu par to, kādu ietekmi izraisīs daži īstenotie pasākumi, piemēram, nodokļu reformas otrais posms, tostarp 2006. gadā pieņemtais iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju turpmākais samazinājums, investīciju veicināšanas likums un valsts un privātā sektora partnerības projektu īstenošanas paātrināšana.
  Turklāt darbaspēka izmaksu attīstības tendences var radīt inflācijas spiedienu, neraugoties uz algu ierobežojumu valsts sektorā, savukārt konkurētspēja vienlaikus varētu pasliktināties vairāk, nekā programmā paredzēts. Turklāt saskaņā ar jaunāko informāciju inflācijas prognozes var būt pakļautas pieauguma riskam. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums programmas periodā vidēji tiks uzturēts aptuveni 4 % apmērā. Novērtējot šo scenāriju atbilstīgi šobrīd pieejamai informācijai (4), šķiet, ka tā pamatā ir labvēlīgi pieņēmumi par izaugsmi, jo īpaši vēlākajos gados. Jo sevišķi stabilitātes programmā prognozēts, ka privātā patēriņa un investīciju apjoma pieaugums arī turpmāk būs labvēlīgs, balstoties uz samērā strauju nodarbinātības pieaugumu un optimistisko novērtējumu par to, kādu ietekmi izraisīs daži īstenotie pasākumi, piemēram, nodokļu reformas otrais posms, tostarp 2006. gadā pieņemtais iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju turpmākais samazinājums, investīciju veicināšanas likums un valsts un privātā sektora partnerības projektu īstenošanas paātrināšana.

Turklāt darbaspēka izmaksu attīstības tendences var radīt inflācijas spiedienu, neraugoties uz algu ierobežojumu valsts sektorā, savukārt konkurētspēja vienlaikus varētu pasliktināties vairāk, nekā programmā paredzēts. Turklāt saskaņā ar jaunāko informāciju inflācijas prognozes var būt pakļautas pieauguma riskam.

| (4) | Atbilstīgi programmai tiek lēsts, ka vispārējās valdības deficīts 2007. gadā bijis 2,7 % no IKP (2,5 % 2006. gadā) salīdzinājumā ar deficīta mērķi 2,2 % no IKP, kas tika izvirzīts iepriekšējā atjauninājumā (5). Šī novirze par 0,5 procentu punkta no IKP papildus nelielam negatīvam bāzes efektam atspoguļo izdevumu pārsniegumu aptuveni par 0,25 procentu punkta no IKP un vienreizējo pasākumu deficītu palielinošo neto ietekmi 0,3 procentu punkti no IKP (6). Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēstais faktiskais deficīts ir 2,9 % no IKP, kas ir par 0,25 procentu punkta lielāks nekā programmā paredzētais, pamatojoties uz piesardzīgāku nodokļu ieņēmumu novērtējumu. Strukturālā deficīta (t.i., cikliski koriģētā deficīta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) aplēstā ierobežošana 2007. gadā aptuveni par 0,5 procentu punkta no IKP daļēji atbilst aicinājumam “pastiprināt korekciju virzībā uz VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabilitātes programmas iepriekšējo atjauninājumu (7). Padome atzīmē, ka 2007. gada budžeta izpilde tikai daļēji atbilst arī 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eurogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi programmai tiek lēsts, ka vispārējās valdības deficīts 2007. gadā bijis 2,7 % no IKP (2,5 % 2006. gadā) salīdzinājumā ar deficīta mērķi 2,2 % no IKP, kas tika izvirzīts iepriekšējā atjauninājumā (5). Šī novirze par 0,5 procentu punkta no IKP papildus nelielam negatīvam bāzes efektam atspoguļo izdevumu pārsniegumu aptuveni par 0,25 procentu punkta no IKP un vienreizējo pasākumu deficītu palielinošo neto ietekmi 0,3 procentu punkti no IKP (6). Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēstais faktiskais deficīts ir 2,9 % no IKP, kas ir par 0,25 procentu punkta lielāks nekā programmā paredzētais, pamatojoties uz piesardzīgāku nodokļu ieņēmumu novērtējumu. Strukturālā deficīta (t.i., cikliski koriģētā deficīta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) aplēstā ierobežošana 2007. gadā aptuveni par 0,5 procentu punkta no IKP daļēji atbilst aicinājumam “pastiprināt korekciju virzībā uz VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabilitātes programmas iepriekšējo atjauninājumu (7). Padome atzīmē, ka 2007. gada budžeta izpilde tikai daļēji atbilst arī 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eurogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku.

| (5) | Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir paātrināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, samazinot strukturālo deficītu par vairāk nekā 0,5 procentu punkta no IKP gadā, un tas atbilst aicinājumam “pastiprināt korekciju virzībā uz VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabilitātes programmas iepriekšējo atjauninājumu. Konkrēti, VTM ir plānots sasniegt agrāk nekā 2012. gadā, kas bija izvirzīts kā mērķis iepriekšējā atjauninājumā, lai gan tas vēl aizvien pārsniedz programmas termiņu (2010. gads). Programmā izvirzīts mērķis no deficīta 2,75 % no IKP 2007. gadā līdzsvarot budžetu nominālā izteiksmē līdz 2010. gadam. Prognozēts, ka primārais pārpalikums no 1,25 % no IKP 2007. gadā uzlabosies līdz 3,75 % no IKP 2010. gadā. Plānotā korekcija balstās galvenokārt uz ieņēmumiem, kas daļēji radīsies, īstenojot racionālus pasākumus netiešo nodokļu un nekustamā īpašuma nodokļu jomā, un daļēji — uzlabojot nodokļu sistēmu un intensīvāk apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Lai gan izdevumi kopumā IKP izteiksmē samazinās tikai nenozīmīgi, tomēr plānots, ka to struktūra mainīsies, sociālajiem maksājumiem palielinoties par 1 procentu punktu no IKP, bet šo pieaugumu kopumā atsvērs starppatēriņa samazinājums. Ņemot vērā nesen veiktās IKP pārskatīšanas mehānisko ietekmi, programmā izvirzītais budžeta mērķis kopumā ir līdzvērtīgs mērķim, kas 2008. gadam izvirzīts iepriekšējā atjauninājumā, un uzlabots 2009. gadam vispārīgi salīdzināma makroekonomikas scenārija kontekstā. Prognozēts, ka valdības kopējais parāds, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 93,4 % no IKP un nepārprotami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par vairāk nekā 10 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir paātrināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, samazinot strukturālo deficītu par vairāk nekā 0,5 procentu punkta no IKP gadā, un tas atbilst aicinājumam “pastiprināt korekciju virzībā uz VTM”, kas izteikts Padomes 2007. gada 27. februāra atzinumā par stabilitātes programmas iepriekšējo atjauninājumu. Konkrēti, VTM ir plānots sasniegt agrāk nekā 2012. gadā, kas bija izvirzīts kā mērķis iepriekšējā atjauninājumā, lai gan tas vēl aizvien pārsniedz programmas termiņu (2010. gads). Programmā izvirzīts mērķis no deficīta 2,75 % no IKP 2007. gadā līdzsvarot budžetu nominālā izteiksmē līdz 2010. gadam. Prognozēts, ka primārais pārpalikums no 1,25 % no IKP 2007. gadā uzlabosies līdz 3,75 % no IKP 2010. gadā. Plānotā korekcija balstās galvenokārt uz ieņēmumiem, kas daļēji radīsies, īstenojot racionālus pasākumus netiešo nodokļu un nekustamā īpašuma nodokļu jomā, un daļēji — uzlabojot nodokļu sistēmu un intensīvāk apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Lai gan izdevumi kopumā IKP izteiksmē samazinās tikai nenozīmīgi, tomēr plānots, ka to struktūra mainīsies, sociālajiem maksājumiem palielinoties par 1 procentu punktu no IKP, bet šo pieaugumu kopumā atsvērs starppatēriņa samazinājums. Ņemot vērā nesen veiktās IKP pārskatīšanas mehānisko ietekmi, programmā izvirzītais budžeta mērķis kopumā ir līdzvērtīgs mērķim, kas 2008. gadam izvirzīts iepriekšējā atjauninājumā, un uzlabots 2009. gadam vispārīgi salīdzināma makroekonomikas scenārija kontekstā. Prognozēts, ka valdības kopējais parāds, kas 2007. gadā tiek lēsts kā 93,4 % no IKP un nepārprotami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP, programmas periodā samazināsies par vairāk nekā 10 procentu punktiem.

| (6) | Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā paredzētajiem. 2008. gadā plānotais nodokļu ieņēmumu pieaugums pamatots uz nedaudz labvēlīgiem pieņēmumiem un atspoguļo iespējami optimistisku novērtējumu centieniem apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Tomēr, 2008. gadā faktiski īstenojot racionālus pasākumus ieņēmumu palielināšanai un paredzētās reformas, lai uzlabotu institucionālo vidi un budžeta procesa pārskatāmību, balstoties uz daudzgadu budžeta izpildi/plānošanu, gaidāma pozitīva ietekme uz budžeta izpildi vidējā termiņā, lai gan precīza ietekme uz budžetu nav zināma. Budžeta mērķi 2009. un 2010. gadam programmā nav pamatoti ar attiecīgiem pasākumiem, lai gan tiek pieņemts, ka makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs. Ņemot vērā šo budžeta mērķu apdraudējumu, ko pastiprina neskaidrība par ievērojamu krājumu un plūsmu korekcijām nākotnē, parāda attiecības attīstības tendences varētu būt mazāk labvēlīgas, nekā prognozēts programmā, jo īpaši pēc 2008. gada. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā paredzētajiem. 2008. gadā plānotais nodokļu ieņēmumu pieaugums pamatots uz nedaudz labvēlīgiem pieņēmumiem un atspoguļo iespējami optimistisku novērtējumu centieniem apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā. Tomēr, 2008. gadā faktiski īstenojot racionālus pasākumus ieņēmumu palielināšanai un paredzētās reformas, lai uzlabotu institucionālo vidi un budžeta procesa pārskatāmību, balstoties uz daudzgadu budžeta izpildi/plānošanu, gaidāma pozitīva ietekme uz budžeta izpildi vidējā termiņā, lai gan precīza ietekme uz budžetu nav zināma. Budžeta mērķi 2009. un 2010. gadam programmā nav pamatoti ar attiecīgiem pasākumiem, lai gan tiek pieņemts, ka makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs. Ņemot vērā šo budžeta mērķu apdraudējumu, ko pastiprina neskaidrība par ievērojamu krājumu un plūsmu korekcijām nākotnē, parāda attiecības attīstības tendences varētu būt mazāk labvēlīgas, nekā prognozēts programmā, jo īpaši pēc 2008. gada.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostādne atjauninājumā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu tūlīt pēc programmas perioda beigām, kā paredzēts programmā. Turklāt līdz 2010. gadam var netikt nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. Atjauninājumā plānota korekcija virzībā uz VTM vairāk nekā 0,5 procentu punkti no IKP gadā, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam un ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā paredzētā. Tomēr, ņemot vērā iepriekš izklāstītos riskus, korekcija no 2009. gada un turpmāk jāpamato ar attiecīgiem pasākumiem. Padome atzīmē, ka 2008. gadā plānotā strukturālā korekcija ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā paredzētā, tādējādi 2008. gada plāni atbilst 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eirogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku. Tomēr iepriekš izklāstītie riski ir jāņem vērā. Visbeidzot, ievērojot šos riskus, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazinās virzībā uz atsauces vērtību. Tomēr tā visā atjauninājuma periodā vēl aizvien ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 60 %. Turklāt korekcijas gaita ir palēninājusies un ir atkarīga no vērienīgiem deficīta mērķiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostādne atjauninājumā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu tūlīt pēc programmas perioda beigām, kā paredzēts programmā. Turklāt līdz 2010. gadam var netikt nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret budžeta deficīta robežvērtības (3 % no IKP) pārsniegšanu parastu makroekonomisko svārstību rezultātā. Atjauninājumā plānota korekcija virzībā uz VTM vairāk nekā 0,5 procentu punkti no IKP gadā, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam un ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā paredzētā. Tomēr, ņemot vērā iepriekš izklāstītos riskus, korekcija no 2009. gada un turpmāk jāpamato ar attiecīgiem pasākumiem. Padome atzīmē, ka 2008. gadā plānotā strukturālā korekcija ir lielāka nekā iepriekšējā atjauninājumā paredzētā, tādējādi 2008. gada plāni atbilst 2007. gada aprīlī pieņemtajiem Eirogrupas orientējošajiem norādījumiem par budžeta politiku. Tomēr iepriekš izklāstītie riski ir jāņem vērā. Visbeidzot, ievērojot šos riskus, šķiet, ka programmas periodā parāda attiecība pietiekami samazinās virzībā uz atsauces vērtību. Tomēr tā visā atjauninājuma periodā vēl aizvien ievērojami pārsniedz atsauces vērtību 60 %. Turklāt korekcijas gaita ir palēninājusies un ir atkarīga no vērienīgiem deficīta mērķiem.

| (8) | Šķiet, ka Grieķijas valsts finanšu ilgtspējība ir lielā mērā apdraudēta. Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu nevar pienācīgi novērtēt, jo nav pieejamas vispārpieņemtas ilgtermiņa prognozes par pensiju izdevumiem. Tomēr šķiet, ka tā ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju no 2002. gada stabilitātes programmas atjauninājuma ir paredzams, ka ilgtermiņā ievērojami palielināsies pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir līdzvērtīgs stāvoklim, uzsākot iepriekšējo programmu, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat pirms ņemta vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Lai to samazinātu, ilgu laiku ir jāsasniedz lieli primārie pārpalikumi. Plānotā valsts finanšu konsolidācija līdz ar uzsāktās veselības aprūpes sistēmas reformas turpināšanu un pensiju sistēmas reformu ar mērķi ierobežot ar novecošanu saistīto izdevumu iespējamu būtisku palielināšanos palīdzētu būtiski samazināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības riskus. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Grieķijas valsts finanšu ilgtspējība ir lielā mērā apdraudēta. Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu nevar pienācīgi novērtēt, jo nav pieejamas vispārpieņemtas ilgtermiņa prognozes par pensiju izdevumiem. Tomēr šķiet, ka tā ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju no 2002. gada stabilitātes programmas atjauninājuma ir paredzams, ka ilgtermiņā ievērojami palielināsies pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2007. gadā, kas ir līdzvērtīgs stāvoklim, uzsākot iepriekšējo programmu, apdraud valsts finanšu ilgtspējību, pat pirms ņemta vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Lai to samazinātu, ilgu laiku ir jāsasniedz lieli primārie pārpalikumi. Plānotā valsts finanšu konsolidācija līdz ar uzsāktās veselības aprūpes sistēmas reformas turpināšanu un pensiju sistēmas reformu ar mērķi ierobežot ar novecošanu saistīto izdevumu iespējamu būtisku palielināšanos palīdzētu būtiski samazināt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības riskus.

| (9) | Stabilitātes programma zināmā mērā saskan ar valsts reformu programmas (VRP) 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu. Lai gan stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā saskan ar VRP paredzētajiem pasākumiem, tomēr stabilitātes programmā ietverts tikai daļējs kvalitatīvais novērtējums par VRP ietekmi kopumā vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā. Saskaņā ar programmu 2008. gada budžeta likumā ir ietverti vairākums 2008. gadā plānoto pasākumu un darbību, kas iekļauti VRP īstenošanas ziņojumā, un attiecīgie budžeta noteikumi. Tomēr nav sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un, izņemot 2008. gadu, budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā VRP īstenošanas ziņojumā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma zināmā mērā saskan ar valsts reformu programmas (VRP) 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu. Lai gan stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā saskan ar VRP paredzētajiem pasākumiem, tomēr stabilitātes programmā ietverts tikai daļējs kvalitatīvais novērtējums par VRP ietekmi kopumā vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā. Saskaņā ar programmu 2008. gada budžeta likumā ir ietverti vairākums 2008. gadā plānoto pasākumu un darbību, kas iekļauti VRP īstenošanas ziņojumā, un attiecīgie budžeta noteikumi. Tomēr nav sniegta sistemātiska informācija par tiešām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un, izņemot 2008. gadu, budžeta prognozēs nav skaidri ņemta vērā VRP īstenošanas ziņojumā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija kopumā saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izstrādātas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija kopumā saskan ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izstrādātas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (8). Tomēr dažos būtiskos punktos ir novirze no rīcības kodeksā izklāstītās parauga struktūras (9). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (8). Tomēr dažos būtiskos punktos ir novirze no rīcības kodeksā izklāstītās parauga struktūras (9).

Kopumā var secināt, ka programmā paredzēts paātrināt budžeta deficīta samazināšanu straujas izaugsmes kontekstā ar mērķi 2010. gadā līdzsvarot budžetu nominālā izteiksmē, lai gan programmas periodā nav plānots sasniegt VTM strukturālā izteiksmē. Šī konsolidācija, kas atkarīga no 2008. gada budžeta precīzas izpildes un ievērojama nodokļu ieņēmumu pieauguma visā programmas laikā, ir pakļauta riskam, jo tās pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir labvēlīgs un pasākumi ieņēmumu palielināšanai pēc 2008. gada nav pilnībā izklāstīti. Turklāt pastāv neskaidrības par plānoto ievērojamo vērtspapīru plūsmas korekciju. Rezultāti ir lielā mērā atkarīgi arī no sekmēm, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un tikai daļēji pamatoti ar nodokļu iekasēšanas sistēmas reformu. Turklāt plānotā dažu izdevumu pozīciju samazināšana (kā daļa no IKP) nav pamatota ar īpašiem pasākumiem, un to daļēji atsver plāni palielināt sociālos maksājumus. Striktas fiskālās konsolidācijas gaitas nodrošināšana palīdzētu risināt nelīdzsvarotības problēmas Grieķijas ekonomikā, jo sevišķi saistībā ar pastāvīgo inflāciju, konkurētspējas mazināšanos un lielo ārējo deficītu. Parāda līmenis, kas vēl joprojām ir viens no augstākajiem euro zonā, līdz ar paredzēto ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanos negatīvi ietekmēs valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, ko vēl aizvien apdraud liels risks.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Grieķija tiek aicināta:

| i) | veikt plānoto korekciju virzībā uz VTM, atbilstīgi samazināt parāda attiecību pret IKP un izmantot jebkurus budžeta izpildes rezultātus, kas ir labāki par gaidītajiem, lai paātrinātu konsolidācijas procesu ar mērķi sasniegt VTM programmas periodā; |
| --- | --- |

i)

veikt plānoto korekciju virzībā uz VTM, atbilstīgi samazināt parāda attiecību pret IKP un izmantot jebkurus budžeta izpildes rezultātus, kas ir labāki par gaidītajiem, lai paātrinātu konsolidācijas procesu ar mērķi sasniegt VTM programmas periodā;

| ii) | īstenot uzsākto nodokļu administrācijas reformu un turpināt uzlabot budžeta procesu, turpinot palielināt tā pārskatāmību, precizējot budžeta stratēģiju vidējā termiņā un faktiski īstenojot mehānismus primāro izdevumu pārraudzībai, kontrolei un efektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

ii)

īstenot uzsākto nodokļu administrācijas reformu un turpināt uzlabot budžeta procesu, turpinot palielināt tā pārskatāmību, precizējot budžeta stratēģiju vidējā termiņā un faktiski īstenojot mehānismus primāro izdevumu pārraudzībai, kontrolei un efektivitātes uzlabošanai;

| iii) | ņemot vērā parāda līmeni un ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sasniedzot VTM, turpinot uzsākto veselības aprūpes sistēmas reformu un veicot pensiju sistēmas reformu; pēc iespējas drīzāk jāsagatavo ilgtermiņa prognozes par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā parāda līmeni un ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu prognozēto pieaugumu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, sasniedzot VTM, turpinot uzsākto veselības aprūpes sistēmas reformu un veicot pensiju sistēmas reformu; pēc iespējas drīzāk jāsagatavo ilgtermiņa prognozes par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos.

Padome arī atzīmē, ka šādas politikas darbības būtu saskaņā ar Eurogrupas 2007. gada aprīlī pieņemto fiskālās politikas ievirzi.

Grieķija arī tiek aicināta rūpīgāk ievērot rīcības kodeksā norādīto stabilitātes un konverģences programmu iesniegšanas termiņu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2007. g. dec. | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| COM 2007. g. nov. | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2007. g. dec. | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| COM 2007. g. nov. | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (11)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. dec. | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| COM 2007. g. nov. (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| COM 2007. g. nov. | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | n.p. |
| Vispārējās valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| COM 2007. g. nov. | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. kor. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| COM 2007. g. nov. | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (11)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.p. |
| Strukturālā bilance (13)

  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM 2007. g. nov. | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2007. g. dec. | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| COM 2007. g. nov. | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | n.p. |
| KP 2006. g. dec. kor. | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2007. g. dec.

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

COM 2007. g. nov.

4,3

4,1

3,8

3,7

n.p.

KP 2006. g. dec.

4,0

3,9

4,0

4,1

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2007. g. dec.

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

COM 2007. g. nov.

3,3

2,8

3,1

3,1

n.p.

KP 2006. g. dec.

3,3

3,3

2,8

2,6

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (11)

(% no potenciālā IKP)

KP 2007. g. dec.

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

COM 2007. g. nov. (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

n.p.

KP 2006. g. dec.

1,0

0,9

1,1

1,5

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

COM 2007. g. nov.

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

n.p.

Vispārējās valdības bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

COM 2007. g. nov.

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

n.p.

KP 2006. g. dec. kor.

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

COM 2007. g. nov.

1,6

1,0

2,1

2,0

n.p.

KP 2006. g. dec.

2,0

2,0

2,4

2,9

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (11)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

COM 2007. g. nov.

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.p.

Strukturālā bilance (13)

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

COM 2007. g. nov.

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

n.p.

KP 2006. g. dec.

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2007. g. dec.

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

COM 2007. g. nov.

95,3

93,7

91,1

88,8

n.p.

KP 2006. g. dec.

104,1

100,1

95,9

91,3

n.p.

KP 2006. g. dec. kor.

95,0

91,3

87,5

83,3

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atjauninājums tika iesniegts 3 nedēļas pēc 1. decembra — iesniegšanas termiņa, kas noteikts rīcības kodeksā.

(3)  Grieķijas premjerministrs 2008. gada 15. februārī iesniedza Parlamenta Ģenerālajai asamblejai paredzētās pensiju reformas galvenos pīlārus.

(4)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze un Komisijas novērtējums par valsts reformu programmas 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu.

(5)  Nesen veikta Grieķijas IKP virknes augšupejoša pārskatīšana par 9,6 % no 2000. gada, tāpēc atjauninājumā ietvertie mērķi nav tieši salīdzināmi ar mērķiem iepriekšējā atjauninājumā. Lai būtu iespējams veikt pamatotu salīdzinājumu, šajā dokumentā minētie skaitļi no iepriekšējā atjauninājuma ir pārrēķināti, lai ņemtu vērā IKP pārskatīšanas kā kopsaucēja ietekmi.

(6)  Šī vienreizējo pasākumu neto ietekme apvieno deficītu palielinošu vienreizējo pasākumu ietekmi 0,7 procentu punkti (galvenokārt saistībā ar parādiem ES budžetam pēc IKP pārskatīšanas, bet arī ar izdevumiem saistībā ar vasarā notikušajiem mežu ugunsgrēkiem) un deficītu samazinošu vienreizējo pasākumu ietekmi 0,4 procentu punkti no IKP (banku atliktie maksājumi pensiju fondiem).

(7)  OV C 70, 27.3.2007., 11. lpp.

(8)  Konkrēti, nav sniegti dati par vispārējiem valsts izdevumiem pa funkcijām, valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un informācija par parāda attīstību (starpība starp naudas līdzekļiem un uzkrājumiem, finanšu aktīvu neto uzkrājumi, vērtēšanas ietekme un iedalījums, likvīdi finanšu aktīvi, neto finansiālais parāds).

(9)  Konkrēti 6. iedaļā (“Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība”) sniegta nepilnīga informācija par pensijām un dotas atsauces uz prognozēm, kas ietvertas stabilitātes programmas 2002. gada decembra atjauninājumā.

(10)  2007. gada decembra atjauninājumā izmantots oficiālais pārskatītais IKP (augšupejoša pārskatīšana par 9,6 %) saskaņā ar Eurostat2007. gada 22. oktobra paziņojumu presei, un tāpēc tas nav tieši salīdzināms ar rādītājiem 2006. gada decembra atjauninājumā. Lai būtu iespējams veikt pamatotu salīdzinājumu, ailē “KP 2006. g. dec. kor.” norādīti 2006. gada decembra atjauninājumā ietvertie mērķi, kas pārrēķināti, lai ņemtu vērā IKP pārskatīšanas kā kopsaucēja ietekmi. Tā kā Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozes sagatavošanas termiņā nebija pieejami oficiālie statistikas dati par nacionālajiem kontiem, prognoze balstīta uz aplēsēm par pārskatītā IKP komponentiem.

(11)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(12)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi 3,9 %, 3,8 % un 3,7 % attiecīgi 2007.–2009. gadā.

(13)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar programmas jaunāko redakciju vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,4 % no IKP 2006. gadā, 0,3 % 2007. gadā un 0,1 % 2008. gadā (deficītu mazinoši 2006. un 2008. gadā, bet deficītu palielinoši 2007. gadā) un saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi — 0,4 % no IKP 2006. gadā un 0,3 % 2007. gadā (deficītu mazinoši 2006. gadā, bet deficītu palielinoši 2007. gadā).

Avoti

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/38

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/09)

2008. gada 21. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi franču un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M4687. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M4687. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/38

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/10)

2008. gada 11. martā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5034. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5034. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/39

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 19. marts

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5692 |
| JPY | Japānas jēna | 156,16 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4593 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7859 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4241 |
| CHF | Šveices franks | 1,5662 |
| ISK | Islandes krona | 125,06 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0448 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,463 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 256,86 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6965 |
| PLN | Polijas zlots | 3,5305 |
| RON | Rumānijas leja | 3,725 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,524 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9274 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6841 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5635 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,1986 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9268 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1646 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 585,83 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,576 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 11,0833 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2565 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 413,1 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9869 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,122 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,989 |
| THB | Taizemes bats | 48,881 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6414 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7379 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5692

JPY

Japānas jēna

156,16

DKK

Dānijas krona

7,4593

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7859

SEK

Zviedrijas krona

9,4241

CHF

Šveices franks

1,5662

ISK

Islandes krona

125,06

NOK

Norvēģijas krona

8,0448

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,463

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

256,86

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6965

PLN

Polijas zlots

3,5305

RON

Rumānijas leja

3,725

SKK

Slovākijas krona

32,524

TRY

Turcijas lira

1,9274

AUD

Austrālijas dolārs

1,6841

CAD

Kanādas dolārs

1,5635

HKD

Hongkongas dolārs

12,1986

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9268

SGD

Singapūras dolārs

2,1646

KRW

Dienvidkorejas vons

1 585,83

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,576

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

11,0833

HRK

Horvātijas kuna

7,2565

IDR

Indonēzijas rūpija

14 413,1

MYR

Malaizijas ringits

4,9869

PHP

Filipīnu peso

65,122

RUB

Krievijas rublis

36,989

THB

Taizemes bats

48,881

BRL

Brazīlijas reāls

2,6414

MXN

Meksikas peso

16,7379

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/40

---

Informācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1)

(2008/C 74/12)

Šī publikācija ir sagatavota, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis 2008. gada 5. februārī iesniedza Komisijai saskaņā ar minētās regulas 5. pantu
   (2).

Papildus Oficiālajā Vēstnesī publicētajai informācijai Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē ir pieejama informācija, ko regulāri atjauno
   (3).

1.   Atbrīvojums no vīzas prasības saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punktu

1.1.   Vīzas prasība ir atcelta attiecībā uz šādām personu kategorijām no valstīm, kas minētas kreisajā ailē

| D | = | diplomātisko pasu turētājiem (4); |
| --- | --- | --- |
| S | = | dienesta pasu/oficiālo pasu turētājiem; |
| SP | = | speciālo pasu turētājiem |

D

=

diplomātisko pasu turētājiem (4);

S

=

dienesta pasu/oficiālo pasu turētājiem;

SP

=

speciālo pasu turētājiem

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTĀNA

ALBĀNIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALŽĪRIJA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGVA UN BARBUDA

DS

APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI

D+SP

D+SP

DS

D+SP

D

ARMĒNIJA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAIDŽĀNA

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMU SALAS

DS

BAHREINA

BALTKRIEVIJA

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

BANGLADEŠA

BARBADOSA

DS

DS

BELIZA

D

D

BENINA

DS

DS

BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

BOLĪVIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIJA UN HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSVĀNA

DS

BURKINAFASO

DS

BURUNDI

BUTĀNA

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

DS

ČADA

D

DS

DIENVIDĀFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DOMINIKA

DS

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DŽIBUTIJA

ĒĢIPTE

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

EKVADORA

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS+SP

DS+SP

D

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ERITREJA

ETIOPIJA

FIDŽI

FILIPĪNAS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

GABONA

D

GAJĀNA

DS

D

GAMBIJA

DS

D

GANA

DS

D

DS

GRENĀDA

GRUZIJA

D

D

DS

D

DS

DS

GVINEJA

D

DS

GVINEJA-BISAVA

HAITI

INDIJA

DS

D

DS

D

D

INDONĒZIJA

DS

D

IRĀKA

IRĀNA

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAIKA

DS

D

D

DS

D

JEMENA

DS

D

D

DS+SP

JORDĀNIJA

D

D

DS

KABOVERDE

DS

KAMBODŽA

DS

DS+SP

KAMERŪNA

KATARA

D

KAZAHSTĀNA

DS

D

D

DS

KENIJA

D

D

KIRGIZSTĀNA

DS

D

DS

KIRIBATI

KOLUMBIJA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

KOMORU SALAS

KONGO

DS

KONGO (DEMOKRĀTISKA REPUBLIKA)

KOTDIVUĀRA

DS

KRIEVIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

KUBA

DS

DS

D

DS

KUVEITA

DS

D

ĶĪNA (TAUTAS REPUBLIKA)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

LAOSA

DS

DS

DS

DS+SP

LESOTO

DS

D

LIBĀNA

D

LIBĒRIJA

LĪBIJA

DS

MADAGASKARA

MALĀVIJA

DS

D

MALDIVU SALAS

D

DS

D

MALI

D

MAROKA

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

DS+SP

MĀRŠALA SALAS

D

MAURĪCIJA

MAURITĀNIJA

DS

D

DS

MELNKALNE

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MIKRONĒZIJA

MJANMA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIJA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MOZAMBIKA

DS

NAMĪBIJA

D

D

NAURU

NEPĀLA

D

NIGĒRA

DS

NIGĒRIJA

D

OMĀNA

D

PAKISTĀNA

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA — JAUNGVINEJA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D+SP

DS

D

DS

DS

D+SP

DS

DS+SP

DS

RUANDA

SAMOA

D

SANTOME UN PRINSIPI

DS

DS

SAŪDA ARĀBIJA

D

SEIŠEĻU SALAS

DS

DS

D

D

SENEGĀLA

D

D

D

DS

SENTKITSA UN NEVISA

SENTLŪSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SERBIJA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SĪRIJA

D

SJERALEONE

D

DS

SOMĀLIJA

SUDĀNA

D

SURINAMA

SVAZILENDA

DS

D

D

ŠRILANKA

D

TADŽIKISTĀNA

DS

DS

TAIZEME

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TANZĀNIJA

DS

TIMORLESTE

D

TOGO

DS

TONGA

TRINIDADA UN TOBAGO

DS

TUNISIJA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

D

TURCIJA

DS

DS (6)

DS

DS+SP

DS+SP

D

DS

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS

D

DS

DS

D

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

TURKMENISTĀNA

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTĀNA

D

D

D

DS

VANUATU

D

VJETNAMA

DS

D

D

DS

D

D

ZĀLAMANA SALAS

ZAMBIJA

D

DS

ZIEMEĻKOREJA

DS

ZIEMEĻU MARIANAS SALAS

ZIMBABVE

DS

ADMINISTRATĪVI TERITORIĀLAS VIENĪBAS, KO VISMAZ VIENA DALĪBVALSTS NEATZĪST PAR VALSTI

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDE

D

TAIVĀNA

1.2.   Atbrīvojums no vīzas prasības citām 4. panta 1. punktā minētajām kategorijām

| — | Civilā gaisa transporta apkalpes locekļiem:


  Dalībvalstis principā no vīzas prasības atbrīvo civilā gaisa transporta apkalpes locekļus, ja viņiem ir izsniegtas licences un sertifikāti Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. līdz 9. pielikuma nozīmē.
  Taču vīzas prasību piemēro:






  — | Francija tiem apkalpes locekļiem, kuri ir to valstu pilsoņi, kas nav parakstījušas Čikāgas Konvenciju. |
| --- | --- | --- |

—

Civilā gaisa transporta apkalpes locekļiem:

Dalībvalstis principā no vīzas prasības atbrīvo civilā gaisa transporta apkalpes locekļus, ja viņiem ir izsniegtas licences un sertifikāti Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. līdz 9. pielikuma nozīmē.

Taču vīzas prasību piemēro:

—

Francija tiem apkalpes locekļiem, kuri ir to valstu pilsoņi, kas nav parakstījušas Čikāgas Konvenciju.

| — | Civilā jūras transporta apkalpes locekļiem:


  Dalībvalstis var atbrīvot no vīzas prasības civilās jūras transporta apkalpes locekļus, ja viņiem ir jūrnieka personu apliecinoši dokumenti saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas (SDO) konvencijām (1958. gada konvencija Nr. 108 un 2003. gada konvencija Nr. 185) vai SJO 1965. gada 9. aprīļa Londonas Konvenciju par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu.
  Praksē:






  — | attiecībā uz atļauju nokāpt krastā — minēto atbrīvojumu piemēro apkalpes locekļiem, izņemot Zviedrijā un Vācijā; |
| --- | --- | --- |

—

Civilā jūras transporta apkalpes locekļiem:

Dalībvalstis var atbrīvot no vīzas prasības civilās jūras transporta apkalpes locekļus, ja viņiem ir jūrnieka personu apliecinoši dokumenti saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas (SDO) konvencijām (1958. gada konvencija Nr. 108 un 2003. gada konvencija Nr. 185) vai SJO 1965. gada 9. aprīļa Londonas Konvenciju par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu.

Praksē:

—

attiecībā uz atļauju nokāpt krastā — minēto atbrīvojumu piemēro apkalpes locekļiem, izņemot Zviedrijā un Vācijā;

| — | attiecībā uz tranzītu — vīzas prasību apkalpes locekļiem piemēro visas valstis, izņemot Norvēģiju. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz tranzītu — vīzas prasību apkalpes locekļiem piemēro visas valstis, izņemot Norvēģiju.

Norvēģijas piezīmes. Atbrīvojums no vīzas prasības attiecas uz Filipīnās izsniegtu jūrnieka grāmatiņu (Seafarer's Identification and Record Book) un/vai Filipīnas valsts pasu turētājiem (skatīt Filipīnas un Norvēģijas 1999. gada oktobra nolīgumu par kuģošanu). Attiecīgo dokumentu turētājam ir jāuzrāda rakstisks apstiprinājums no kuģa īpašnieka vai kuģa īpašnieka pārstāvja, ka minētā persona atgriezīsies darbā uz kuģa Norvēģijas ostā.

| — | Civilo kuģu apkalpes locekļiem starptautiskos iekšējos ūdeņos:








  — | Reina:
  Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande atbrīvo civilās apkalpes locekļus no vīzas prasības, ceļojot pa Reinu, ja viņiem ir ceļošanas dokuments, kurā ir zīmogs vai ieraksts trīs valodās, kas apliecina, ka šī persona personu saskaņā ar Reinas Kuģošanas centrālās komisijas lēmumiem ir Reinas kuģotājs. |
| --- | --- | --- |

—

Civilo kuģu apkalpes locekļiem starptautiskos iekšējos ūdeņos:

—

Reina:

Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande atbrīvo civilās apkalpes locekļus no vīzas prasības, ceļojot pa Reinu, ja viņiem ir ceļošanas dokuments, kurā ir zīmogs vai ieraksts trīs valodās, kas apliecina, ka šī persona personu saskaņā ar Reinas Kuģošanas centrālās komisijas lēmumiem ir Reinas kuģotājs.

| — | Donava:
  Vācija un Austrija atbrīvo civilās apkalpes locekļus no vīzas prasības, ceļojot pa Donavu, ja viņiem ir dokuments, kurā persona ir norādīta kā Donavas kuģotājs, un šī persona ir minēta apkalpes sarakstā.
  Attiecībā uz Austriju atbrīvojums no vīzas prasības ir spēkā tikai tranzīta laikā ar nosacījumu, ka kompānija, kurai pieder konkrētais kuģis, atrodas ārvalstīs un kuģa apkalpes locekļi neatstāj kuģi vai ostu. |
| --- | --- |

—

Donava:

Vācija un Austrija atbrīvo civilās apkalpes locekļus no vīzas prasības, ceļojot pa Donavu, ja viņiem ir dokuments, kurā persona ir norādīta kā Donavas kuģotājs, un šī persona ir minēta apkalpes sarakstā.

Attiecībā uz Austriju atbrīvojums no vīzas prasības ir spēkā tikai tranzīta laikā ar nosacījumu, ka kompānija, kurai pieder konkrētais kuģis, atrodas ārvalstīs un kuģa apkalpes locekļi neatstāj kuģi vai ostu.

| — | Lidojuma apkalpes locekļiem un pavadoņiem ārkārtas vai glābšanas reisos un citiem palīgiem katastrofas vai nelaimes gadījumā:


  Ungārija no vīzas prasības atbrīvo šādas kategorijas personas: |
| --- | --- |

—

Lidojuma apkalpes locekļiem un pavadoņiem ārkārtas vai glābšanas reisos un citiem palīgiem katastrofas vai nelaimes gadījumā:

Ungārija no vīzas prasības atbrīvo šādas kategorijas personas:

| — | Personas, kurām ir piešķirtas laissez-passer (caurlaides), ko saviem darbiniekiem ir izdevušas starptautiskas organizācijas.



  Vispārīgas piezīmes:

  Portugāle: Personām, kurām ir piešķirtas šādas laissez-passer, nepiemēro nekāda veida atbrīvojumu no vīzas prasības.
  Austrija: Personas, uz kurām attiecas privilēģijas un neaizskaramība, ko apstiprina īpaši personu apliecinoši dokumenti, ir atbrīvotas no vīzas prasības.

  Piezīmes attiecībā uz konkrētām organizācijām:







  — | Atbrīvojums no vīzas prasības konkrētu organizāciju darbiniekiem:





































  J | = | jā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | nē |

—

Personas, kurām ir piešķirtas laissez-passer (caurlaides), ko saviem darbiniekiem ir izdevušas starptautiskas organizācijas.

Vispārīgas piezīmes:

Portugāle: Personām, kurām ir piešķirtas šādas laissez-passer, nepiemēro nekāda veida atbrīvojumu no vīzas prasības.

Austrija: Personas, uz kurām attiecas privilēģijas un neaizskaramība, ko apstiprina īpaši personu apliecinoši dokumenti, ir atbrīvotas no vīzas prasības.

Piezīmes attiecībā uz konkrētām organizācijām:

—

Atbrīvojums no vīzas prasības konkrētu organizāciju darbiniekiem:

J

=

jā

N

=

nē

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Apvienoto Nāciju Organizācija

J

J

J

J

J

N

N

N

J

J (11)

J

J

J

J

J

J

N

J

J

J

J (10)

J

J

Eiropas Padome

J (12)

J

J

J

J

J

N

N

Muitas sadarbības padome

J

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Ziemeļatlantijas Līguma organizācija

J

J

J

J

J

J

J

J

J

J

N

N

J

J

J

J

N

J

J

2.   Atbrīvojums no vīzas prasības saskaņā ar 4. panta 2. punktu

2.1.   No vīzas prasības atbrīvo skolēnus, kas ir valstspiederīgie kādā no kreisajā ailē minētajām trešām valstīm, dzīvo kādā no regulas II pielikumā minētajām trešām valstīm vai Šveicē vai Lihtenšteinā un piedalās skolas ekskursijā, ko pavada skolotājs no konkrētās skolas, kā arī ir iekļauti skolnieku sarakstā

| S | = | skolēni |
| --- | --- | --- |

S

=

skolēni

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CJ (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTĀNA

S

S

S

S

ALBĀNIJA

S

S

S

S

ALŽĪRIJA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGVA UN BARBUDA

S

S

S

S

APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI

S

S

S

S

ARMĒNIJA

S

S

S

S

AZERBAIDŽĀNA

S

S

S

S

BAHAMU SALAS

S

S

S

S

BAHREINA

S

S

S

S

BALTKRIEVIJA

S

S

S

S

BANGLADEŠA

S

S

S

S

BARBADOSA

S

S

S

S

BELIZA

S

S

S

S

BENINA

S

S

S

S

BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA

S

S

S

S

BOLĪVIJA

S

S

S

S

BOSNIJA UN HERCEGOVINA

S

S

S

S

BOTSVĀNA

S

S

S

S

BURKINAFASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

BUTĀNA

S

S

S

S

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

S

S

S

S

ČADA

S

S

S

S

DIENVIDĀFRIKA

S

S

S

S

DOMINIKA

S

S

S

S

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

S

S

S

S

DŽIBUTIJA

S

S

S

S

ĒĢIPTE

S

S

S

S

EKVADORA

S

S

S

S

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

S

S

S

S

ERITREJA

S

S

S

S

ETIOPIJA

S

S

S

S

FIDŽI

S

S

S

S

FILIPĪNAS

S

S

S

S

GABONA

S

S

S

S

GAJĀNA

S

S

S

S

GAMBIJA

S

S

S

S

GANA

S

S

S

S

GRENĀDA

S

S

S

S

GRUZIJA

S

S

S

S

GVINEJA

S

S

S

S

GVINEJA-BISAVA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIJA

S

S

S

S

INDONĒZIJA

S

S

S

S

IRĀKA

S

S

S

S

IRĀNA

S

S

S

S

JAMAIKA

S

S

S

S

JEMENA

S

S

S

S

JORDĀNIJA

S

S

S

S

KABOVERDE

S

S

S

S

KAMBODŽA

S

S

S

S

KAMERŪNA

S

S

S

S

KATARA

S

S

S

S

KAZAHSTĀNA

S

S

S

S

KENIJA

S

S

S

S

KIRGIZSTĀNA

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOLUMBIJA

S

S

S

S

KOMORU SALAS

S

S

S

S

KONGO

S

S

S

S

KONGO (DEMOKRĀTISKA REPUBLIKA)

S

S

S

S

KOTDIVUĀRA

S

S

S

S

KRIEVIJA

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUVEITA

S

S

S

S

ĶĪNA (TAUTAS REPUBLIKA)

S

S

S

S

LAOSA

S

S

S

S

LESOTO

S

S

S

S

LIBĀNA

S

S

S

S

LIBĒRIJA

S

S

S

S

LĪBIJA

S

S

S

S

MADAGASKARA

S

S

S

S

MALĀVIJA

S

S

S

S

MALDIVU SALAS

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROKA

S

S

S

S

MĀRŠALA SALAS

S

S

S

S

MAURĪCIJA

S

S

S

S

MAURITĀNIJA

S

S

S

S

MELNKALNE

S

S

S

S

MIKRONĒZIJA

S

S

S

S

MJANMA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGOLIJA

S

S

S

S

MOZAMBIKA

S

S

S

S

NAMĪBIJA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPĀLA

S

S

S

S

NIGĒRA

S

S

S

S

NIGĒRIJA

S

S

S

S

OMĀNA

S

S

S

S

PAKISTĀNA

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA — JAUNGVINEJA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

RUANDA

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SANTOME UN PRINSIPI

S

S

S

S

SAŪDA ARĀBIJA

S

S

S

S

SEIŠEĻU SALAS

S

S

S

S

SENEGĀLA

S

S

S

S

SENTKITSA-NEVISA

S

S

S

S

SENTLUSIJA

S

S

S

S

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

S

S

S

S

SERBIJA

S

S

S

S

SĪRIJA

S

S

S

S

SJERALEONE

S

S

S

S

SOMĀLIJA

S

S

S

S

SUDĀNA

S

S

S

S

SURINAMA

S

S

S

S

SVAZILENDA

S

S

S

S

ŠRILANKA

S

S

S

S

TADŽIKISTĀNA

S

S

S

S

TAIZEME

S

S

S

S

TANZĀNIJA

S

S

S

S

TIMORLESTE

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDADA UN TOBAGO

S

S

S

S

TUNISIJA

S

S

S

S

TURCIJA

S

S

S

S

TURKMENISTĀNA

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAINA

S

S

S

S

UZBEKISTĀNA

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VJETNAMA

S

S

S

S

ZĀLAMANA SALAS

S

S

S

S

ZAMBIJA

S

S

S

S

ZIEMEĻKOREJA

S

S

S

S

ZIEMEĻU MARIANAS SALAS

S

S

S

S

ZIMBABVE

S

S

S

S

2.2.   Bēgļi un bezvalstnieki ir atbrīvoti no vīzas prasības, ja viņi likumīgi uzturas kādā no kreisajā ailē minētajām valstīm un viņiem ir ceļošanas dokuments, ko ir izdevusi attiecīgās valsts kompetentā iestāde

| R | = | bēgļi, kam nav vajadzīga vīza |
| --- | --- | --- |
| A | = | bezvalstnieki, kam nav vajadzīga vīza |

R

=

bēgļi, kam nav vajadzīga vīza

A

=

bezvalstnieki, kam nav vajadzīga vīza

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CJ

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (ASV)

RA (16)

RA

R

ANDORA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTĪNA

RA

RA

R

AUSTRĀLIJA

RA

RA

R

BRAZĪLIJA

RA

RA

R

BRUNEJA DARUSALAMA

R (16)A (16)

RA

R

ČĪLE

RA (16)

RA

R

DIENVIDKOREJA

RA

RA

R

GVATEMALA

RA

RA

R

HONDURASA

RA (16)

RA

R

HORVĀTIJA

RA

RA

R

IZRAĒLA

RA

RA

R

JAPĀNA

RA (16)

RA

R

JAUNZĒLANDE

RA (16)

RA

R

KANĀDA

RA (16)

RA

R

KOSTARIKA

RA

RA

R

MALAIZIJA

R (16)A (16)

RA

R

MEKSIKA

RA

RA

R

MONAKO

RA (16)

RA

RA

R

NIKARAGVA

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGVAJA

RA (16)

RA

R

SALVADORA

RA (16)

RA

R

SANMARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPŪRA

R (16)A (16)

RA

R

SVĒTAIS KRĒSLS (VATIKĀNS)

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

URUGVAJA

RA (16)

RA

R

VENECUĒLA

R (16)A (16)

RA

R

ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALI

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CJ

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONKONGAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALS

R (16)A

RA

MAKAO ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALS

R (16)A

RA

2.3.   Atbrīvojums no vīzas prasības, ko dalībvalstis piešķir bruņoto spēku personālam, kas ceļo saistībā ar NATO vai programmu “Partnerattiecības mieram” un kam ir personu un uzdevumu apliecinoši dokumenti, kādi paredzēti 1951. gada 19. jūnija Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu nolīgumā par to bruņoto spēku statusu

| X | = | atbrīvojums no vīzas prasības |
| --- | --- | --- |

X

=

atbrīvojums no vīzas prasības

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CJ

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Bruņoto spēku personāls, kas ceļo saistībā ar NATO vai programmu “Partnerattiecības mieram” un kam ir personu un uzdevumu apliecinoši dokumenti, kādi paredzēti 1951. gada 19. jūnija Ziemeļatlantijas līgumā.

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Izņēmumi attiecībā uz atbrīvojumu no vīzas prasības saskaņā ar 4. panta 1. punktu

Vīzas prasību piemēro šādām personu kategorijām no valstīm, kas minētas kreisajā ailē

| D | = | diplomātisko pasu turētājiem; |
| --- | --- | --- |
| A | = | civilā gaisa transporta apkalpei; |
| S | = | dienesta pasu/oficiālo pasu turētājiem; |
| C | = | civilā jūras transporta apkalpei |

D

=

diplomātisko pasu turētājiem;

A

=

civilā gaisa transporta apkalpei;

S

=

dienesta pasu/oficiālo pasu turētājiem;

C

=

civilā jūras transporta apkalpei

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CJ

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (ASV)

DS

DSAC

DS (25)

AUSTRĀLIJA

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (24)

DS (22)

IZRAĒLA

S A (19) C (20)
   (23)

DSAC

MEKSIKA

DSAC

DS

4.   Izņēmumi attiecībā uz atbrīvojumu no vīzas prasības saskaņā ar 4. panta 3. punktu

Personām no valstīm, kas minētas kreisajā ailē, piemēro vīzas prasību, ja tās savas uzturēšanās laikā veic algotu darbu

| E | = | algots darbs |
| --- | --- | --- |

E

=

algots darbs

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CJ (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (ASV)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ANDORA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTĪNA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRĀLIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZĪLIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEJA DARUSALAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ČĪLE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

DIENVIDKOREJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GVATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURASA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HORVĀTIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

IZRAĒLA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPĀNA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAUNZĒLANDE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANĀDA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KOSTARIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAIZIJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEKSIKA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONAKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NIKARAGVA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGVAJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SALVADORA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SANMARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPŪRA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SVĒTAIS KRĒSLS (VATIKĀNS)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGVAJA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENECUĒLA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALI

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CJ (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

HONKONGAS ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MAKAO ĪPAŠĀS PĀRVALDES APGABALS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

(2)  Saskaņā ar 1. pantu protokolā par Īrijas un Apvienotās Karalistes nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un, neskarot tā 4. pantu, Īrija un Apvienotā karaliste Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 nepiemēro.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm.

(4)  Atbrīvojums no vīzas prasības diplomātisko pasu turētājiem, kā norādīts tabulā, attiecas uz diplomātiem, kuri dodas īstermiņa komandējumos, neskarot noteikumus, ko piemēro diplomātiem, kuri dodas uz dalībvalstī, kur viņi ir akreditēti vai tiks akreditēti.

(5)  Beniluksa valstis. Piemērojot 1960. gada 11. aprīļa konvenciju un jo īpaši tās 3. pantu, Beniluksa valstīm ir saskaņota politika attiecībā uz īstermiņa vīzām trešo valstu valstspiederīgajiem.

(6)  Uzturēšanās līdz 30 dienām.

(7)  Saskaņā ar nolīgumiem par atvieglotiem vīzu izsniegšanas noteikumiem starp Eiropas Kopienu un šādām valstīm:

| — | Krievijas Federāciju (OV L 129, 17.5.2007., 27. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā; |
| --- | --- |

—

Krievijas Federāciju (OV L 129, 17.5.2007., 27. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā;

| — | Albānijas Republika (OV L 334, 19.12.2007., 85. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Albānijas Republika (OV L 334, 19.12.2007., 85. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Bosniju un Hercegovinu (OV L 334, 19.12.2007., 97. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Bosniju un Hercegovinu (OV L 334, 19.12.2007., 97. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 125. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 125. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Melnkalnes Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 109. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Melnkalnes Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 109. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Serbijas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 137. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Serbijas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 137. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Moldovas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 169. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

—

Moldovas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 169. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī;

| — | Ukrainu (OV L 332, 18.12.2007., 68. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

—

Ukrainu (OV L 332, 18.12.2007., 68. lpp.). Nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī.

(8)  Akreditēti vēstnieki un viņu ģimene ir atbrīvoti no vīzas prasības.

| — | Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts)
  Vatikāna pasu turētāji neatkarīgi no viņu valstspiederības ir atbrīvoti no vīzas prasības Vācijā, Zviedrijā, Čehijā, Latvijā, Dānijā, Slovākijā, Polijā, Francijā, Bulgārijā, Slovēnijā un Somijā.
  Vatikāna iestāžu izdotu spēkā esošu personas apliecību turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Dānijā un Slovākijā.
  Vatikāna Pilsētvalsts kompetento iestāžu izdotu spēkā esošu parasto, diplomātisko vai dienesta pasu turētāji var ieceļot Beniluksa valstīs bez vīzas.
  Vatikāna Pilsētvalsts izdotu diplomātisko un dienesta pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Austrijā. |
| --- | --- |

—

Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts)

Vatikāna pasu turētāji neatkarīgi no viņu valstspiederības ir atbrīvoti no vīzas prasības Vācijā, Zviedrijā, Čehijā, Latvijā, Dānijā, Slovākijā, Polijā, Francijā, Bulgārijā, Slovēnijā un Somijā.

Vatikāna iestāžu izdotu spēkā esošu personas apliecību turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Dānijā un Slovākijā.

Vatikāna Pilsētvalsts kompetento iestāžu izdotu spēkā esošu parasto, diplomātisko vai dienesta pasu turētāji var ieceļot Beniluksa valstīs bez vīzas.

Vatikāna Pilsētvalsts izdotu diplomātisko un dienesta pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Austrijā.

| — | Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis
  Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu diplomātisko un dienesta pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Polijā.
  Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu diplomātisko pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Austrijā.
  Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Slovēnijā. |
| --- | --- |

—

Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis

Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu diplomātisko un dienesta pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Polijā.

Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu diplomātisko pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Austrijā.

Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa izdotu pasu turētāji ir atbrīvoti no vīzas prasības Slovēnijā.

(9)  Norvēģija atbrīvo no vīzas prasības turpmāk minētās personas un viņu laulāto draugu/dzīvesbiedru un apgādībā esošus bērnus:

| a) | pārstāvjus ANO; |
| --- | --- |

a)

pārstāvjus ANO;

| b) | ierēdņus, kas ir pastāvīgi darbinieki ANO vai kādā no ANO specializētajām aģentūrām; |
| --- | --- |

b)

ierēdņus, kas ir pastāvīgi darbinieki ANO vai kādā no ANO specializētajām aģentūrām;

| c) | Starptautiskās tiesas tiesnešus vai Starptautiskās tiesas sekretariāta ierēdņus; |
| --- | --- |

c)

Starptautiskās tiesas tiesnešus vai Starptautiskās tiesas sekretariāta ierēdņus;

| d) | citas personas, kas strādā kādā no ANO specializētajām aģentūrām vai Starptautiskajā tiesā; |
| --- | --- |

d)

citas personas, kas strādā kādā no ANO specializētajām aģentūrām vai Starptautiskajā tiesā;

| e) | ārvalstniekus, kuriem ir ANO izsniegtas laissez-passer (izsniegtas saskaņā ar īpašo nolīgumu ar ANO). |
| --- | --- |

e)

ārvalstniekus, kuriem ir ANO izsniegtas laissez-passer (izsniegtas saskaņā ar īpašo nolīgumu ar ANO).

Apvienoto Nāciju Organizācija: Atbrīvojums no vīzas prasības dalībvalstīs, kā norādīts tabulā, attiecas uz personām, kam piešķirtas ANO laissez-passer.

(10)  Zviedrija. Atbrīvojums no vīzas prasības Apvienoto nāciju organizācijai attiecas uz ANO darbiniekiem, kuri pilda dienesta pienākumus un kuriem ir ANO izsniegta apliecība, kas to apliecina.

(11)  Kipras Republika nepieprasa vīzu personām, kuram ANO ir piešķīrusi debesszilo un sarkano laissez-passer. Personām, kurām piešķirta baltā laissez-passer (bēgļiem), vīza ir vajadzīga.

Turklāt Dānija no vīzas prasības ir atbrīvojusi personas apliecības SHIRBRIG, Planning Element Official turētājus, ko ir izdevis Dānijas Aizsardzības iestādes vadītājs.

Muitas sadarbības padome: Beniluksa valstis atbrīvo no vīzas prasības, kā norādīts tabulā, personas, kurām Muitas sadarbības padomes ģenerālsekretārs piešķīris laissez-passer.

(12)  Eiropas Padome: Beniluksa valstis atbrīvo no vīzas prasības, kā norādīts tabulā, personas, kurām Eiropas Padomes ģenerālsekretārs piešķīris laissez-passer.

(13)  Kipra — vajadzīga valsts grupas vīza.

(14)  Zviedrija — skolēniem, kas ir jaunāki par 18 gadiem.

(15)  Pastāv vispārīga prasība, ka personai jābūt spēkā esošam ceļošanas dokumentam, kas ir izdots saskaņā ar 1946. gada 15. oktobra Nolīguma par ceļošanas dokumentu izsniegšanu bēgļiem noteikumiem, 1951. gada 28. jūlija Konvenciju par bēgļu statusu vai 1954. gada 28. septembra Konvenciju par bezvalstnieku statusu. Ceļošanas dokumentā ir jābūt ietvertai atļaujai atgriezties, kurai ir pietiekami ilgs derīguma termiņš.

(16)  Attiecībā uz Vāciju piemēro visos gadījumos no datuma, kad spēkā stājās 1. zemsvītras piezīmē minētie nolīgumi un konvencijas par ceļošanas dokumentu izdošanu bēgļiem un bezvalstniekiem.

(17)  Bulgārijas piezīmes. Atbrīvojums no vīzas prasības Ziemeļatlantijas līguma organizācijai attiecas uz NATO galvenās mītnes izdota spēkā esoša ceļošanas dokumenta vai uzdevumu apliecinošu dokumenta turētājiem, kad viņi ir komandējumā ne vairāk par deviņdesmit (90) dienām pusgada laikā.

(18)  Norvēģijas piezīmes. Norvēģija atceļ vīzas prasību NATO dalībvalsts militārpersonām un militārpersonām, kas ir saistītas ar sabiedroto galveno mītni, un kas ir komandējumā ar uzdevumu apliecinošiem dokumentiem, ko izdevusi sūtītājas valsts vai NATO attiecīgā iestāde. Lūdzam ņemt vērā, ka Norvēģija atceļ vīzas prasību arī šo personu kategorijas ģimenes locekļiem (laulātajam draugam/dzīvesbiedram un apgādē esošiem bērniem).

Tāpat Norvēģija atceļ vīzas prasību Eiropā izvietotam ASV, Kanādas vai Lielbritānijas bruņoto spēku personālam un militārpersonām, ko nosūtīs uz Norvēģiju vai kas piedalīsies apmācībās Norvēģijas teritorijā saskaņā ar sadarbības programmu “Partnerattiecības mieram”. Atbrīvojums no vīzas prasības šo personu kategorijai neattiecas uz attiecīgās personas dzīvesbiedru un bērniem.

(19)  Francija — lai gan Amerikas Savienotās Valstis un Izraēla ir parakstījušas Čikāgas Konvenciju, vīzas prasību tomēr piemēro apkalpes locekļiem, kuri ir šo divu valstu pilsoņi.

(20)  Francija — lai gan Amerikas Savienotās Valstis un Izraēla ir parakstījušas 1965. gada Londonas Konvenciju, vīzas prasību tomēr piemēro apkalpes locekļiem, kuri ir šo divu valstu pilsoņi.

(21)  Spānija — attiecībā uz Amerikas Savienotām Valstīm vīza ir vajadzīga diplomātisko, dienesta/oficiālo pasu turētājiem, kas dodas komandējumā vai oficiālā vizītē. Vīza nav vajadzīga, ja šo personu kategorijas ierodas valstī saskaņā ar 1988. gada 1. maija Spānijas un Ziemeļamerikas Konvenciju.

(22)  Francija un Portugāle — tikai, kad diplomātisko vai dienesta pasu turētāji dodas komandējumā.

(23)  Ja dodas komandējumā.

(24)  Polija — D/S pasu turētājiem, kuri ir komandējumā.

(25)  Polija — D/S pasu turētājiem, kuri ir komandējumā (vīzas derīguma termiņš nav ilgāks par 4 gadiem).

(26)  Spānijas piezīmes. Ja Andoras pilsoņi savas uzturēšanās laikā veic saimniecisku darbību, viņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, izņemot gadījumus, kad viņi veic darbību pašnodarbinātas personas statusā.

(27)  Francijas piezīmes. Attiecībā uz Kanādu vīzas prasību piemēro tikai gados jauniem Kanādas pilsoņiem, kas ierodas Francijā saskaņā ar 2003. gada 3. oktobra nolīgumu starp Kanādas valdību un Francijas Republikas valdību par jauniešu apmaiņu.

(28)  Igaunijas piezīmes. Lai strādātu Igaunijā, ārvalstniekiem ir jābūt darba atļaujai/uzturēšanās atļaujai. Ārvalstniekiem, kuri ierodas/uzturas Igaunijā un kuriem ir vajadzīga vīza (D kategorija) vai vīza nav vajadzīga, ir jāreģistrējas, ja tie veic īstermiņa darbu, kas nedrīkst ilgt vairāk par sešiem mēnešiem gadā, ja vien kādā starptautiskā nolīgumā nav noteikts citādi.

(29)  Vācijas piezīmes. Turpmāk minētās darba ņēmēju grupas netiek uzskatītas par tādām, kas veic algotu darbu, un tāpēc ir atbrīvotas no vīzas prasības saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem:

| — | jūrnieki, kuriem ir Vācijas jūrnieka grāmatiņa (Seefahrtbuch) un valsts pase, ko ir izsniegušas II pielikumā minētās iestādes, tikai tad, ja viņi ir tāda kuģa apkalpes locekļi, kam ir atļauts kuģot zem Vācijas karoga vai kurš atrodas Vācijas teritorijā; |
| --- | --- |

—

jūrnieki, kuriem ir Vācijas jūrnieka grāmatiņa (Seefahrtbuch) un valsts pase, ko ir izsniegušas II pielikumā minētās iestādes, tikai tad, ja viņi ir tāda kuģa apkalpes locekļi, kam ir atļauts kuģot zem Vācijas karoga vai kurš atrodas Vācijas teritorijā;

| — | jūras un piekrastes kuģniecības loči, kad viņi pilda darba uzdevumus; |
| --- | --- |

—

jūras un piekrastes kuģniecības loči, kad viņi pilda darba uzdevumus;

| — | kuģojošie Reinā un Donavā, ieskaitot Reinas-Mainas-Donavas kanālu, kas iebrauc, lai pārvestu cilvēkus vai transportētu preces — trešo valstu pilsoņi, kas strādā uz kuģa, kas ir reģistrēts kādā ārvalstī uz tāda uzņēmuma vārda, kura galvenais birojs atrodas kādā ārvalstī, kuriem ir atzīta pase vai pase, kurā persona ir norādīta kā Reinas kuģotājs, vai īpašas atzītas pases, piemēram, Donauschifferausweis vai jūrnieka grāmatiņa (Seefahrtbuch) turētāji un kuri ir minēti apkalpes sarakstā. Uzturēšanās ir jābūt tieši saistītai ar darba uzdevumu pildīšanu. |
| --- | --- |

—

kuģojošie Reinā un Donavā, ieskaitot Reinas-Mainas-Donavas kanālu, kas iebrauc, lai pārvestu cilvēkus vai transportētu preces — trešo valstu pilsoņi, kas strādā uz kuģa, kas ir reģistrēts kādā ārvalstī uz tāda uzņēmuma vārda, kura galvenais birojs atrodas kādā ārvalstī, kuriem ir atzīta pase vai pase, kurā persona ir norādīta kā Reinas kuģotājs, vai īpašas atzītas pases, piemēram, Donauschifferausweis vai jūrnieka grāmatiņa (Seefahrtbuch) turētāji un kuri ir minēti apkalpes sarakstā. Uzturēšanās ir jābūt tieši saistītai ar darba uzdevumu pildīšanu.

Pašnodarbinātības statusā veiktās darbības arī uzskata par algotu darbu. Dažas konkrētas darbības netiek uzskatītas par algotu darbu (valdības rīkojuma par uzturēšanos 17. panta 2.punkts saistībā ar valdības rīkojuma par nodarbinātību 16. pantu, piemēram, konkrēti autovadītāji). Šīs personas ir atbrīvotas no vīzas prasības saskaņā ar speciāliem nosacījumiem.

(30)  Bulgārijas piezīmes. Lai strādātu Bulgārijā, ārvalstniekiem pirmajā ieceļošanas reizē ir jābūt darba atļaujai un ilgtermiņa vīzai. Pēc ieceļošanas Bulgārijā kompetentās imigrācijas iestādes izsniedz uzturēšanās atļauju, kas ārzemniekiem dod tiesības uzturēties Bulgārijā, izbraukt no valsts, kā arī atkārtoti iebraukt valstī, un tam nav vajadzīga cita vīza.

(31)  Lietuvas piezīmes. Lai strādātu Lietuvā, ārvalstniekiem ir jābūt darba atļaujai (ar izņēmumiem, kas norādīti sociālā nodrošinājuma un darba lietu ministra 2004. gada 16. jūlija rīkojumā Nr. A1-179) un uzturēšanās atļaujai, ko var saņemt Lietuvas teritorijā.

(32)  Somijas piezīmes. Lai strādātu Somijā, nodarbinātai personai ir vajadzīga uzturēšanās atļauja.

(33)  Kipras piezīmes. Lai strādātu Kiprā, ārvalstniekiem ir jābūt darba atļaujai un uzturēšanās atļaujai saskaņā ar Ārvalstnieku un imigrācijas likumu (105. nodaļa) un Regulu Nr. 242/72.

(34)  Maltas piezīmes. Lai strādātu Maltā, ārvalstniekiem ir jābūt darba atļaujai/uzturēšanās atļaujai, kas dod tiesības strādāt.

(35)  Austrijas piezīmes. Lai izsniegtu vīzu, kas ļauj veikt algotu darbu, Austrija piemēro šādus īpašus noteikumus:

sezonas un ražas novākšanas strādnieki, kam nav vajadzīga vīza, Austrijā var ieceļot ar “D + C” vīzu un saņemt darba atļauju pēc tam, kad kompetentā Imigrācijas policija ir devusi šādu atļauju;

attiecībā uz citu, pagaidu darbu, kur persona ir pašnodarbinātās personas statusā vai tā ir darba ņēmējs, ārvalstnieki, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, var uzsākt šo darbu tikai pēc tam, kad viņiem ir izsniegta uzturēšanās un ceļojuma vīza (“D + C”).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/62

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar Kopienas daudzgadu programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (eContentplus programma)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/13)

1.   Mērķi un apraksts

Eiropas Komisija ir pieņēmusi darba programmu un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus 2008. gadam, lai īstenotu eContentplus programmu (1).

Šis uzaicinājums attiecas uz priekšlikumiem netiešām darbībām šādās jomās un šādiem pasākumiem.

| — | Ģeogrāfiskā informācija







  3.1. | Labas prakses tīkli ģeogrāfiskajai informācijai |
| --- | --- | --- |

—

Ģeogrāfiskā informācija

3.1.

Labas prakses tīkli ģeogrāfiskajai informācijai

| — | Izglītības saturs







  4.1. | Labas prakses tīkli izglītības saturam |
| --- | --- | --- |

—

Izglītības saturs

4.1.

Labas prakses tīkli izglītības saturam

| 4.2. | Izglītības satura mērķprojekti |
| --- | --- |

4.2.

Izglītības satura mērķprojekti

| — | Digitālās bibliotēkas







  5.1. | Labas prakses tīkli digitālo bibliotēku sadarbspējai |
| --- | --- | --- |

—

Digitālās bibliotēkas

5.1.

Labas prakses tīkli digitālo bibliotēku sadarbspējai

| 5.2. | Labas prakses tīkli Eiropas Digitālās bibliotēkas izmantošanai un pakalpojumiem |
| --- | --- |

5.2.

Labas prakses tīkli Eiropas Digitālās bibliotēkas izmantošanai un pakalpojumiem

| 5.3. | Kultūras satura mērķprojekti |
| --- | --- |

5.3.

Kultūras satura mērķprojekti

| 5.4. | Zinātnes/akadēmiskā satura mērķprojekti |
| --- | --- |

5.4.

Zinātnes/akadēmiskā satura mērķprojekti

| 5.5. | Tematisks tīkls Eiropas Digitālās bibliotēkas koordinēšanai un atbalstam |
| --- | --- |

5.5.

Tematisks tīkls Eiropas Digitālās bibliotēkas koordinēšanai un atbalstam

2.   Pretendenti, kas var piedalīties programmā

eContentplus programmā var piedalīties juridiskas personas, kas reģistrētas ES dalībvalstīs.

Programmā var piedalīties arī juridiskas personas, kas reģistrētas EBTA valstīs, kuras ir EEZ līguma puses (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija), saskaņā ar minētā līguma noteikumiem (2).

Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā reģistrētas juridiskas personas var iesniegt priekšlikumus, taču tās saņems finansējumu tikai tad, ja šādā nolūkā ir noslēgts divpusējs nolīgums ar attiecīgo valsti.

Var piedalīties arī trešās valstīs reģistrētas juridiskas personas un starptautiskas organizācijas, taču tām Kopiena nesniegs finansiālu atbalstu.

3.   Budžets

Kopējais budžets, kas paredzēts netiešu darbību līdzfinansējumam, ir EUR 42,5 miljoni.

4.   Termiņš

Termiņš priekšlikumu saņemšanai Komisijā ir 2008. gada 12. jūnijs pl. 17.00 (Luksemburgas laiks). Priekšlikumi, kas nav saņemti līdz šim termiņam, netiks izskatīti.

5.   Papildu informācija

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pilns teksts un pieteikuma veidlapas ir pieejamas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Visiem pieteikumiem jāatbilst specifikācijām un noteikumiem, kas paredzēti uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnajā tekstā, darba programmā un priekšlikuma iesniedzēja rokasgrāmatā, kas angļu valodā pieejamas iepriekš minētajā Komisijas tīmekļa vietnē. Minētajos avotos atrodama informācija par to, kā sagatavot un iesniegt priekšlikumus.

Priekšlikumu vērtējuma pamatā būs pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi. Vērtēšanu veiks Komisija ar ārējo speciālistu palīdzību. Katru pieteikumu vērtēs, pamatojoties uz eContentplus darba programmā noteiktajiem vērtēšanas kritērijiem.

Visi priekšlikumi, kurus saņems Eiropas Komisija, tiks uzskatīti par konfidenciāliem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Lēmums Nr. 456/2005/EK, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu, lai Eiropā uzlabotu digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu (OV L 79, 24.3.2005., 1. lpp.)

(2)  Atjaunināta informācija par to, kuras valstis piedalās programmā, ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Atjaunināts saraksts ir pieejams arī programmas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/64

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

(2008/C 74/14)

Ar šo uzaicina iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013).

Aicinām iesniegt priekšlikumus turpmāk minētajiem uzaicinājumiem. Uzaicinājumu termiņi un budžets ir minēti uzaicinājumu tekstos, kas ir publicēti Cordis tīmekļa vietnē.

Īpašā programma “Cilvēki”:

| Uzaicinājuma kods: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | “Intra-European Fellowships” (Eiropas stipendijas) |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | “International Outgoing Fellowships” (Starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs) |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | “International Incoming Fellowships” (Starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā) |

Uzaicinājuma kods:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

“Intra-European Fellowships” (Eiropas stipendijas)

FP7-PEOPLE-IOF-2008

“International Outgoing Fellowships” (Starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs)

FP7-PEOPLE-IIF-2008

“International Incoming Fellowships” (Starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā)

Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus attiecas uz darba programmām, kas pieņemtas ar Komisijas 2007. gada 28. novembra Lēmumu K(2007)5740.

Informācija par uzaicinājumu precīzu saturu, darba programmām un norādījumi kandidātiem, kā iesniegt priekšlikumus, ir pieejama Cordis tīmekļa vietnē: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

Eiropas Ekonomikas zona EBTA Tiesa

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/65

---

Oslo tingrett (Oslo apgabaltiesa) 2007. gada 26. novembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvo atzinumu lietā L'Oréal Norge AS pret Smart Club Norge AS

(Lieta E-10/07)

(2008/C 74/15)

Oslo tingrett (Oslo apgabaltiesa) ar 2007. gada 26. novembra vēstuli, kuru Tiesas kanceleja saņēma 2007. gada 29. novembrī, lūdza EBTA Tiesu sniegt konsultatīvu atzinumu lietā L'Oréal Norge AS pret Smart Club Norge AS par šādiem jautājumiem:

| 1) | Vai Padomes Direktīvas 89/104/EEK 7. panta 1. punkts ir jāsaprot tā, ka preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizkavēt preču importu no trešām valstīm, kas atrodas ārpus EEZ, ja tāds imports tiek veikts bez preču zīmes īpašnieka ziņas? |
| --- | --- |

1)

Vai Padomes Direktīvas 89/104/EEK 7. panta 1. punkts ir jāsaprot tā, ka preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizkavēt preču importu no trešām valstīm, kas atrodas ārpus EEZ, ja tāds imports tiek veikts bez preču zīmes īpašnieka ziņas?

| 2) | Vai Direktīvas 89/104/EEK 7. panta 1. punkts jāsaprot tā, ka preču zīmes piešķirto tiesību starptautiska izsmelšana ir atļauta? |
| --- | --- |

2)

Vai Direktīvas 89/104/EEK 7. panta 1. punkts jāsaprot tā, ka preču zīmes piešķirto tiesību starptautiska izsmelšana ir atļauta?

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/66

---

Paziņojums par procedūras sākšanu saistībā ar daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

(2008/C 74/16)

Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par daļējas starpposma pārskatīšanas veikšanu atbilstīgi 11. panta 3. punktam Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1). Pārskatīšana attiecas tikai uz ražojuma darbības jomas pārbaudi, lai noskaidrotu to, vai uz dažiem ražojuma veidiem attiecas pasākumi, kas noteikti konkrētiem lējumiem.

Pieteikumu iesniedza Eurofonte (“pieteikuma iesniedzējs”).

1.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tādi nekaļamā čuguna lējumi, kas tiek izmantoti, lai nosegtu un/vai piekļūtu virszemes vai pazemes sistēmām, un to daļas, kas ir vai nav apstrādāti, pārklāti, krāsoti vai aprīkoti ar citiem materiāliem, izņemot ugunsdzēsības hidrantus, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”), un tos patlaban klasificē ar KN kodiem 7325 10 50, 7325 10 92 un ex 7325 10 99. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

2.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik spēkā esošais pasākums ir galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 268/2006 (2), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1212/2005 (3), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam. Šis pasākums ir akceptēts ar Komisijas Lēmumu 2006/109/EK (4).

3.   Pārskatīšanas pamatojums

Regulas (EK) Nr. 1212/2005 1. pantā minētajam pasākumam pakļautais ražojums attiecas uz nekaļamā čuguna lējumiem. Minētās regulas aprakstošajā daļā (18.–23. apsvērums) ir norāde uz pelēko un kaļamo čugunu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka nav skaidrības par minētajā regulā noteikto pasākuma darbības jomu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka šajos apstākļos jānoskaidro ražojuma joma attiecībā uz kaļamā čuguna lējumiem un jo īpaši, vai šāda veida lējumi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai.

Tāpēc lieta ir jāpārskata saistībā ar attiecīgā ražojuma jomu. Visas regulas, kas var tikt izstrādātas pēc šīs pārskatīšanas, var būt ar atpakaļejošu spēku no attiecīgo pasākumu īstenošanas dienas vai, iespējams, vēlāk, piemēram, no dienas pēc šī paziņojuma publicēšanas. Visas ieinteresētās personas, un jo īpaši importētāji, tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli par šo jautājumu un sniegt apstiprinošus pierādījumus.

4.   Procedūra

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar šo uzsāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, kas skar vienīgi attiecīgā ražojuma darbības jomu.

a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu šai izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozarei, citiem zināmiem ražotājiem Kopienā, zināmiem importētājiem, zināmiem lietotājiem, zināmiem Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Šai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšana

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, tostarp to informāciju, kas nav iekļauta anketās, un apstiprinošus pierādījumus. Šai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kāpēc tās jāuzklausa. Šis pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 5. punkta b) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

5.   Termiņi

a)   Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un citādu informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, visām ieinteresētajām personām, sazinoties ar Komisiju, jāpiesakās, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija. Jāpievērš uzmanība tam, ka pamatregulā noteikto procesuālo tiesību vairākuma īstenošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona piesakās iepriekš minētajā termiņā.

b)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas tajā pašā 40 dienu termiņā var arī pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

6.   Rakstiski iesniegta informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visi dokumenti un pieprasījumi, ko iesniedz ieinteresētās personas, jāveic rakstiski (nevis elektroniskā formā, ja vien nav norādīts citādi), un jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa/teleksa numurs. Visai rakstiski iesniegtajai informācijai, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “LIMITED” (5), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 295 65 05.

7.   Nesadarbošanās

Ja kāda ieinteresētā persona atsakās nodrošināt piekļuvi vajadzīgajai informācijai vai to nesniedz noteiktajā termiņā, vai arī būtiski kavē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus pagaidu vai galīgos secinājumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka kāda ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un var izmantot pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatoti ar pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

8.   Izmeklēšanas grafiks

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu izmeklēšana tiks pabeigta 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Citas starpposma pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam

Pašreizējās pārskatīšanas joma ir izklāstīta iepriekš 4. punktā. Visas personas, kas vēlas pieprasīt pārskatīšanu citu iemeslu dēļ, to var darīt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punkta noteikumiem.

10.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Norādīts arī tas, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības realizēt tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Tā darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot būt par vidutāju procedūras jautājumos, kas skar to interešu aizstāvību lietas izskatīšanā, īpaši jautājumos par pieeju lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu iesniegšanu rakstiski un/vai mutiski. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

(2)  OV L 47, 17.2.2006., 3. lpp.

(3)  OV L 199, 29.7.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 47, 17.2.2006., 59. lpp.

(5)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Regulā (EK) Nr. 384/96 un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/68

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/17)

| 1. | Komisija 2008. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/20041 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi MBDA SAS (“MBDA”, Francija) un SNPE Matériaux Energétiques S.A. (“SME”, Francija), kas ir valstij piederošas SNPE grupas meitas uzņēmums, darbojoties ar esošā kopuzņēmuma Roxel SAS (“Roxel”, Francija) starpniecību, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Protac (Francija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/20041 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi MBDA SAS (“MBDA”, Francija) un SNPE Matériaux Energétiques S.A. (“SME”, Francija), kas ir valstij piederošas SNPE grupas meitas uzņēmums, darbojoties ar esošā kopuzņēmuma Roxel SAS (“Roxel”, Francija) starpniecību, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Protac (Francija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | MBDA: vadāmo ieroču un vadāmo ieroču sistēmu ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

MBDA: vadāmo ieroču un vadāmo ieroču sistēmu ražošana un pārdošana;

| — | SME: dzinēju degvielas un energoietilpīgo materiālu, galvenokārt kosmiskās aviācijas, aizsardzības un automobiļu rūpniecībai, un degvielas un sprāgstvielu militārām vajadzībām ražošana; |
| --- | --- |

—

SME: dzinēju degvielas un energoietilpīgo materiālu, galvenokārt kosmiskās aviācijas, aizsardzības un automobiļu rūpniecībai, un degvielas un sprāgstvielu militārām vajadzībām ražošana;

| — | Protac: taktisko vadāmo ieroču dzinējsistēmu projektēšana, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Protac: taktisko vadāmo ieroču dzinējsistēmu projektēšana, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5032 — Roxel/Protac uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5032 — Roxel/Protac uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/69

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet))

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/18)

| 1. | Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums ASA (“StatoilHydro”, Norvēģija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār trim uzņēmumiem (“Jet Scandinavia”), kuru veido ConocoPhillips Danmark ApS (Dānija), ConocoPhillips Nordic AB (Zviedrija) and ConocoPhillips JET AS (Norvēģija), iegādājoties akcijas |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums ASA (“StatoilHydro”, Norvēģija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār trim uzņēmumiem (“Jet Scandinavia”), kuru veido ConocoPhillips Danmark ApS (Dānija), ConocoPhillips Nordic AB (Zviedrija) and ConocoPhillips JET AS (Norvēģija), iegādājoties akcijas

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | StatoilHydro: integrēts naftas un gāzes uzņēmums, kas darbojas naftas un gāzes izpētes, attīstīšanas, ražošanas un pārdošanas jomā, kā arī motordegvielas mazumtirdzniecības staciju, īpaši Dānijā, Norvēģijā un Zviedrijā, uzturēšana.; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

StatoilHydro: integrēts naftas un gāzes uzņēmums, kas darbojas naftas un gāzes izpētes, attīstīšanas, ražošanas un pārdošanas jomā, kā arī motordegvielas mazumtirdzniecības staciju, īpaši Dānijā, Norvēģijā un Zviedrijā, uzturēšana.;

| — | Jet Scandinavia: motordegvielas mazumtirdzniecības staciju Dānijā, Norvēģijā un Zviedrijā uzturēšana ar “Jet” zīmolu. |
| --- | --- |

—

Jet Scandinavia: motordegvielas mazumtirdzniecības staciju Dānijā, Norvēģijā un Zviedrijā uzturēšana ar “Jet” zīmolu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet) uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4919 — Statoil/Conoco Phillips (Jet) uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/70

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/19)

| 1. | Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Altor Fund II (“Altor”, Zviedrija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Papyrus AB un citiem saistītiem uzņēmumiem (kopā “Papyrus”, Zviedrija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Altor Fund II (“Altor”, Zviedrija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Papyrus AB un citiem saistītiem uzņēmumiem (kopā “Papyrus”, Zviedrija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Altor: privātais kapitāls; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Altor: privātais kapitāls;

| — | Papyrus: krītpapīra, iesaiņošanas materiālu, palīgmateriālu un biroja piederumu izplatīšana. |
| --- | --- |

—

Papyrus: krītpapīra, iesaiņošanas materiālu, palīgmateriālu un biroja piederumu izplatīšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 5104 — Altor Fund II/Papyrus AG uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 5104 — Altor Fund II/Papyrus AG uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/71

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 74/20)

| 1. | Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmumi Colony Investors VII, L.P. un Colyzeo Investors, L.P. (abi atrodas Apvienotajā Karalistē), kurus kontrolē Colony Capital group (“Colony Capital”, ASV), un Morgan Stanley & Co. International PLC, kas pieder Morgan Stanley group (“Morgan Stanley”, ASV), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Colfilm SAS (“Colfilm”, Francija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 14. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmumi Colony Investors VII, L.P. un Colyzeo Investors, L.P. (abi atrodas Apvienotajā Karalistē), kurus kontrolē Colony Capital group (“Colony Capital”, ASV), un Morgan Stanley & Co. International PLC, kas pieder Morgan Stanley group (“Morgan Stanley”, ASV), Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Colfilm SAS (“Colfilm”, Francija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Colony Capital: privāta kapitāla sabiedrība; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Colony Capital: privāta kapitāla sabiedrība;

| — | Morgan Stanley: vispārēji finanšu pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley: vispārēji finanšu pakalpojumi,

| — | Colfilm: Futbola kluba Paris Saint-Germain Football SA kontrolakciju sabiedrība un saistītas (sporta) darbības. |
| --- | --- |

—

Colfilm: Futbola kluba Paris Saint-Germain Football SA kontrolakciju sabiedrība un saistītas (sporta) darbības.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 20.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 74/72

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2008/C 74/21)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam (1). Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“KAINUUN RÖNTTÖNEN”

EK Nr.: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adrese: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tālrunis: | (358-9) 1605 42 78 |
| Fakss: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-pasts: | maija.heinonen@mmm.fi |

Nosaukums:

Maa- ja metsätalousministeriö

Adrese:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Tālrunis:

(358-9) 1605 42 78

Fakss:

(358-9) 1605 34 00

E-pasts:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Adrese: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Nosaukums:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Adrese:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Tālrunis:

(358-020) 833 53 35

Fakss:

(358-8) 655 12 74

E-pasts:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi.

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Kainuun rönttönen”

4.2.   Apraksts: “Kainuun rönttönen” ir mazs, apaļš, atsegts rudzu plācenis, kas pildīts ar kartupeļu biezeni, rudzu miltiem un brūklenēm. Pildījums ir pēc garšas salds, sarkanīgi brūns maisījums no kartupeļu biezeņa un brūklenēm, pārziests ar kausētu sviestu. “Kainuun rönttönen” pagatavo trīs posmos — vispirms tiek gatavots pildījums, tad plācenis un, visbeidzot, tos abus savieno.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Kainū (Kainuu) reģions, kas atrodas Oulu provincē, iekļauj 8 administratīvos rajonus un divas pilsētas. Iedzīvotāju skaits Kainū ir 86 000, un iedzīvotāju blīvums — 4 cilvēki uz kvadrātkilometru. Kainū kopējā platība ir 24 451 km2, no kuriem 12 % klāj ūdens. Meži aizņem vairāk kā 2 miljonus hektāru lielu platību, un ainavu galvenokārt raksturo pakalni, meži, ūdeņi un purvi.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Produktus gatavo atbilstoši spēkā esošajiem tiesību aktiem, un ražošanas procesā izmanto kritisko kontroles punktu bīstamības analīzes (HACCP) kvalitātes kontroles sistēmu. Atbilstību produkta specifikācijai pārrauga Somijas Pārtikas nekaitīguma iestāde.

Produkta izsekojamību nodrošina, norādot ražotāja nosaukumu uz iepakojuma vai uz etiķetes, kas jāpiestiprina uz iepakojuma. Ražošanai jānotiek “Kainuun rönttönen” ražošanai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.5.   Ražošanas metode: “Kainuun rönttönen” plāceni pagatavo trīs posmos — vispirms tiek gatavots pildījums, tad plācenis un, visbeidzot, tos abus savieno. “Kainuun rönttönen” gatavošanā simts procentu apjomā izmanto roku darbu, sākot no sastāvdaļu svara attiecību noteikšanas. Mehāniskas ierīces izmanto tikai, lai labāk izmīcītu un izrullētu mīklu, kā arī kartupeļu mizošanai.

Sastāvdaļas

plācenim

| — | 0,500 kg auksta ūdens |
| --- | --- |

—

0,500 kg auksta ūdens

| — | 0,007 kg sāls |
| --- | --- |

—

0,007 kg sāls

| — | 0,300 kg kviešu miltu |
| --- | --- |

—

0,300 kg kviešu miltu

| — | 0,800 kg rudzu miltu |
| --- | --- |

—

0,800 kg rudzu miltu

| — | 0,050 kg rapšu eļļas |
| --- | --- |

—

0,050 kg rapšu eļļas

pildījumam

| — | 2,000 kg kartupeļu |
| --- | --- |

—

2,000 kg kartupeļu

| — | 0,300 kg rudzu miltu |
| --- | --- |

—

0,300 kg rudzu miltu

| — | 0,400 kg brūkleņu biezeņa |
| --- | --- |

—

0,400 kg brūkleņu biezeņa

| — | 0,100 kg cukura |
| --- | --- |

—

0,100 kg cukura

| — | 0,007 kg sāls |
| --- | --- |

—

0,007 kg sāls

Pildījuma pagatavošana

Kartupeļus nomizo un vāra ūdenī, līdz tie kļūst mīksti. Nolej ūdeni un kartupeļus samīca.

Kartupeļu biezenim ļauj mazliet atdzist, tad pievieno rudzu miltus un sajauc ar tiem kartupeļus.

Maisījumu uz 2 vai 3 stundām atstāj istabas temperatūrā, laiku pa laikam apmaisot, ļaujot tam iegūt saldu garšu.

Kad maisījums ir atdzisis un ieguvis saldu garšu, tajā iejauc ar cukuru saberztas brūklenes un sāli.

Plāceņa pagatavošana

Sāli izšķīdina aukstajā ūdenī. Pakāpeniski iejauc rudzu miltus, pēc tam kviešu miltus un ieraugu. Samīca mīklā. Visbeidzot iejauc rapšu eļļu.

Mīklu izrullē 2 mm biezā kārtā. Ar mīklas griezēju izgriež apļus (50–130 mm diametrā). Plāceņus piepilda ar bagātīgu pildījuma kārtu, ieklājot to līdz 1 cm no malas. Pareizā attiecība starp pildījumu un plāceni ir 1:1.

“Kainuun rönttönen” plāceņu locīšana, malu krokošana un cepšana

Plāceņa malas uzloka virs pildījuma, atstājot plāceņa vidusdaļu nenosegtu, un sakroko, vienmērīgi iespiežot, lai veidotos gludas, apaļīgas malas. Plāceņus novieto uz plāts.

Karstā krāsnī plāceņus cep, līdz tie kļūst kraukšķīgi un to malas — zeltaini brūnas. Izņem no cepeškrāsns, un malas apsmērē ar izkausētu sviestu.

“Kainuun rönttönen” plāceņu uzglabāšana

Kraukšķīgie “Kainuun rönttönen” plāceņi ir visgaršīgākie, ja tos pasniedz mazliet atdzesētus.

Tos var uzglabāt istabas temperatūrā vienu vai divas dienas, apsegtus ar drānu, vai papīra maisiņā. Ledusskapī plāceņus var glabāt nedēļu. Pirms likšanas galdā tos vienkārši uzsilda.

Lai pagarinātu plāceņu glabāšanas laiku, tos var sasaldēt pirms cepšanas vai pēc tās. Plāceņus, kas ir sasaldēti pirms cepšanas, var pēc vajadzības cept vajadzīgajos daudzumos.

4.6.   Saikne: Maize un mīklas izstrādājumi ir svarīga Kainū virtuves daļa. Grāmatā Kainuun leipä (“Maize Kainu apgabalā”) Geta un Reima Ranniko (Götha un Reima Rannikko) rakstīja šādi: “kaut arī visā Kainū apgabalā cep vienu un to pašu galveno veidu maizi, dažādās reģiona daļās atrodami daudzi attiecīgajām vietām raksturīgi izstrādājumi. Piecu gadu ilgā darba rezultātā mēs esam spējuši Kainū apgabalā apzināt aptuveni simts dažādus galvenos maizes un konditorejas izstrādājumu veidus. Šis skaits būtu vēl lielāks, ja vērā tiktu ņemtas visas esošās variācijas un nianses. Daudzveidība, kas raksturo maizes un konditorejas izstrādājumu kultūru, vismaz daļēji sakņojas Kainū apgabala ģeogrāfiskajā atrašanās vietā, kur krustojas Ziemeļostrobotnijas, Savo un krievu Karēlijas kultūras ietekmes.”

Nostāsts vēsta, ka pagātnē, kad ziemas beigās pārtikas bija maz un vīriem vajadzēja doties cirsmā, sievietes mucas dibenā sakasīja pēdējās brūklenes, paņēma pēdējos kartupeļus un cepa šo maisījumu uz rudzu plāceņa. Rezultātā radās “rönttönen” — liels, bagātīgs plācenis. Mūsdienās gatavo arī mazākus, kokteiļgaldam piemērotus “rönttönen”.

Cilvēki var izšķirt četras sākotnējās garšas — sāļu, saldu, skābu un rūgtu. Senos laikos, kad cukurs bija reti dabūjams vai vispār nebija pieejams, “Kainuun rönttönen” apmierināja cilvēku tieksmi pēc kaut kā salda, ļaujot kartupeļiem iegūt saldo garšu. Raudzēšanas procesā veidojas mīkstie plāceņi un sulīgā garša. Krāsnī cepti “rönttönen” ir unikāli, kraukšķīgi mīklas izstrādājumi.

“Rönttönen” plāceni atzīst par produktu, kas izcēlies tikai un tieši Kainū apgabalā. Tas ir vietējs izstrādājums, kas raksturīgs Kuhmo pilsētai. Mācību grāmatās un pavārgrāmatās “rönttönen” plāceņus nedomājot saista ar Kainū. Piemēram, grāmatā Baker's la carte (kuras autors ir Manne Stenros (Manne Stenros)) ievietoto “rönttönen” recepti sniedza viens no Kainū apgabala ražotājiem, kas piedalās šā pieteikuma iesniegšanā.

Kainū apgabalā ražo dažāda veida pīrāgus, bet tikai šo konkrēto atsegto plāceni, ko cep atbilstoši šai receptei, sauc par “rönttönen”. Saikne ar Kainū reģionu ir dokumentēta, piemēram, pavārgrāmatā Suomalaisia leipäerikoisuuksia (“Somijai raksturīgie maizes izstrādājumi”) (Leipätoimikunta, 1988. gads). Reģiona kopīgā vēsture un produkts ir vislabāk aprakstīts Götha un Reima Rannikko grāmatā Kainuun leipä (Otava, 1978. gads). Šefpavārs Jāko Kolmonens (Jaakko Kolmonen) piemin “Kainuun rönttönen” kā maizes izstrādājumu cepšanas piemēru grāmatā Suomen maakuntaleivät (“Somijas reģionu maizes izstrādājumi”), kur ir iekļautas gandrīz 80 dažādu Somijas maizes izstrādājumu receptes. Literārajos darbos, kas apraksta dzīvi Kainū apgabalā, tādos kā Veiko Huovinena [Veikko Huovinen] Muina miehinä, “Kainuun rönttönen” ir īpaši aprakstīts kā šai vietai raksturīgs izstrādājums. “Kainuun rönttönen” plāceņiem ir svarīga nozīme Kainū kultūras pasākumos, tādos kā ikgadējais Kuhmo Kamermūzikas festivāls, kur pulcējas cilvēki no visas pasaules un ir iespēja nogaršot šai vietai raksturīgos pārtikas izstrādājumus. “Kainuun rönttönen” tika izstādīti Somijas Pārtikas kultūras festivālā 1998. gadā Helsinkos, 1994. gadā Helsinku Lauku tirgos un 1996. gadā Štutgartes Konditorejas un maizes izstrādājumu gadatirgū. Tiem arī ir bijusi ierādīta nozīmīga vieta Kainū stendā ikgadējā Tūrisma gadatirgū Helsinkos.

Agrāk “Kainuun rönttönen” pasniedza pie zupas, un šī tradīcija turpinās. Tā ir garšīga, uzturvielām bagāta uzkoda gan bērniem, gan pieaugušajiem, kurai tikai jāpievieno mazliet sviesta, lai tā garšotu vēl labāk. Plāceņi labi garšo pie kafijas un ir ideāls produkts, ko var ņemt līdzi, dodoties ceļojumos.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Adrese: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Tālrunis: | (358-020) 772 003 |
| Fakss: | (358-020) 772 43 50 |
| E-pasts: | kirjaamo@evira.fi |

Nosaukums:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Adrese:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Tālrunis:

(358-020) 772 003

Fakss:

(358-020) 772 43 50

E-pasts:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Marķējums: —

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---