# Eiropas Savienības C 26/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 26 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 30. janvāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 26

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 30. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2008/C 026/01 | Īpašais ziņojums Nr. 9/2007 par ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammu vērtēšanu – vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot?, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2008/C 026/01

Īpašais ziņojums Nr. 9/2007 par ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammu vērtēšanu – vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot?, ar Komisijas atbildēm

RTD

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 30.1.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 26/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 9/2007

par “ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammu vērtēšanu – vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot?”, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2008/C 26/01)

SATURS

| I–V | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–V

| 1.–14. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–14.

| 1.–7. | Eiropas Savienības loma pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu atbalstā |
| --- | --- |

1.–7.

| 8.–14. | Pamatprogrammu vērtēšana un uzraudzība |
| --- | --- |

8.–14.

| 15.–18. | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE |
| --- | --- |

15.–18.

| 19.–109. | REVĪZIJAS APSVĒRUMI |
| --- | --- |

19.–109.

| 19.–37. | Intervences loģika, mērķu noteikšana un izpildes rādītāji |
| --- | --- |

19.–37.

| 38.–49. | Vērtēšanas stratēģija |
| --- | --- |

38.–49.

| 50.–68. | Pamatprogrammu vērtēšanas organizēšana |
| --- | --- |

50.–68.

| 69.–97. | Vērtēšanas metodoloģijas un paņēmieni |
| --- | --- |

69.–97.

| 98.–109. | Vērtēšanas konstatējumu izplatīšana un izmantošana |
| --- | --- |

98.–109.

| 110.–118. | VISPĀRĒJI SECINĀJUMI |
| --- | --- |

110.–118.

I pielikums: Ietekmes un rezultātu mērīšana publiskajai intervencei pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā

II pielikums: Noteikumi attiecībā uz uzraudzību un vērtēšanu likumdevēja lēmumos (Ceturtajai, Piektajai, Sestajai un Septītajai pamatprogrammai)

III pielikums: Galvenās atšķirības pētniecības programmu ex post novērtējumā Eiropas Savienībā (PP4–PP6), ASV un Kanādā

IV pielikums: Ekspertu grupas iespējamā struktūra Septītajai pamatprogrammai

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas (PP) ir lielākais pētniecības publiskā finansējuma avots Eiropas Savienībā. Komisija atbild par pamatprogrammu pārvaldību un to rezultātu novērtēšanu. |
| --- | --- |

I.

Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas (PP) ir lielākais pētniecības publiskā finansējuma avots Eiropas Savienībā. Komisija atbild par pamatprogrammu pārvaldību un to rezultātu novērtēšanu.

| II. | Revīzija aptvēra uzraudzības un vērtēšanas pasākumus, kuri kopš 1995. gada ieviesti pēdējiem trim programmu posmiem (PP4, PP5 un PP6), un tā arī sniedz ieskatu par Septīto pamatprogrammu (2007–2013). Revīziju veica kopā ar EBTA Revīzijas padomi un ar ārēju ekspertu atbalstu. |
| --- | --- |

II.

Revīzija aptvēra uzraudzības un vērtēšanas pasākumus, kuri kopš 1995. gada ieviesti pēdējiem trim programmu posmiem (PP4, PP5 un PP6), un tā arī sniedz ieskatu par Septīto pamatprogrammu (2007–2013). Revīziju veica kopā ar EBTA Revīzijas padomi un ar ārēju ekspertu atbalstu.

| III. | Revīzijā Palāta pievērsās jautājumam par to, vai Komisijas izmantotā pieeja pamatprogrammu vērtēšanā bija atbilstīga. Šādā kontekstā Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir izpildījusi tiesību aktu prasības, kas attiecas uz vērtēšanu, un noskaidroja, vai tās vērtēšanas un uzraudzības sistēma apmierināja ieinteresēto pušu prasības. Palāta tostarp noskaidroja, vai:






  i) | pamatprogrammām un tajās ietilpstošajām programmām bija pakārtota intervences loģika, kas varētu nodrošināt pietiekamu pamatojumu vērtējumam un uzraudzībai; |
| --- | --- | --- |

III.

Revīzijā Palāta pievērsās jautājumam par to, vai Komisijas izmantotā pieeja pamatprogrammu vērtēšanā bija atbilstīga. Šādā kontekstā Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir izpildījusi tiesību aktu prasības, kas attiecas uz vērtēšanu, un noskaidroja, vai tās vērtēšanas un uzraudzības sistēma apmierināja ieinteresēto pušu prasības. Palāta tostarp noskaidroja, vai:

i)

pamatprogrammām un tajās ietilpstošajām programmām bija pakārtota intervences loģika, kas varētu nodrošināt pietiekamu pamatojumu vērtējumam un uzraudzībai;

| ii) | Komisija bija definējusi pamatprogrammu novērtēšanas stratēģiju; |
| --- | --- |

ii)

Komisija bija definējusi pamatprogrammu novērtēšanas stratēģiju;

| iii) | Komisijas pamatprogrammu vērtēšanas sistēmas organizatoriskā struktūra nodrošināja, lai vērtēšana būtu pienācīgi koordinēta, lai tai būtu atbilstīgi resursi un lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu; |
| --- | --- |

iii)

Komisijas pamatprogrammu vērtēšanas sistēmas organizatoriskā struktūra nodrošināja, lai vērtēšana būtu pienācīgi koordinēta, lai tai būtu atbilstīgi resursi un lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu;

| iv) | novērtēšanā izmantotās metodoloģijas bija apmierinošas un |
| --- | --- |

iv)

novērtēšanā izmantotās metodoloģijas bija apmierinošas un

| v) | novērtēšanas un uzraudzības pasākumi sniedza informāciju un analīzi, ko var izmantot, lai uzlabotu kārtējās programmas un sagatavotu turpmākās pamatprogrammas. |
| --- | --- |

v)

novērtēšanas un uzraudzības pasākumi sniedza informāciju un analīzi, ko var izmantot, lai uzlabotu kārtējās programmas un sagatavotu turpmākās pamatprogrammas.

| IV. | Palātas konstatējumi un secinājumi bija šādi:






  i) | skaidri formulētas intervences loģikas trūkums, vāji definēti programmas mērķi un nepilnīga izpildes rādītāju mērīšana apdraudēja efektīvu uzraudzību un vērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

IV.

Palātas konstatējumi un secinājumi bija šādi:

i)

skaidri formulētas intervences loģikas trūkums, vāji definēti programmas mērķi un nepilnīga izpildes rādītāju mērīšana apdraudēja efektīvu uzraudzību un vērtēšanu;

| ii) | tā kā nebija visaptverošas vērtēšanas stratēģijas, par kuru vienojušies tie “pētniecības ģenerāldirektorāti”, kas īsteno pamatprogrammas, pieeja dažādos Komisijas dienestos nebija konsekventa. Konkrēti, nozīmīgas pamatprogrammu daļas nebija pietiekami novērtētas; |
| --- | --- |

ii)

tā kā nebija visaptverošas vērtēšanas stratēģijas, par kuru vienojušies tie “pētniecības ģenerāldirektorāti”, kas īsteno pamatprogrammas, pieeja dažādos Komisijas dienestos nebija konsekventa. Konkrēti, nozīmīgas pamatprogrammu daļas nebija pietiekami novērtētas;

| iii) | pamatprogrammu vērtēšana bija decentralizēta, koordinācijas mehānismi, kas darbojas starp tiem ģenerāldirektorātiem, kuri īsteno pamatprogrammas, nebija efektīvi, un Komisijas centrālie dienesti nepildīja kontroles funkcijas. Tomēr kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības saistībā ar vērtēšanu. Komisijas norīkoto augsta līmeņa ārējo ekspertu grupu izmantošana galvenajiem vērtēšanas pasākumiem bija piemērota Kopienas kontekstā. Tomēr ekspertu pagaidu grupas neiesaistījās procesā pietiekami agri, lai ietekmētu pierādījumu vākšanu, un tām bija tikai ierobežotas iespējas laika gaitā veikt svarīgu jautājumu pēcpārbaudi. Izmantojot tikai vispārīgo pamatprogrammu ekspertu grupu (papildus ekspertu grupai, kas pievērsās vienai konkrētai programmai), pietiekama uzmanība netika veltīta konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz dažādām zinātnes jomām pamatprogrammās; |
| --- | --- |

iii)

pamatprogrammu vērtēšana bija decentralizēta, koordinācijas mehānismi, kas darbojas starp tiem ģenerāldirektorātiem, kuri īsteno pamatprogrammas, nebija efektīvi, un Komisijas centrālie dienesti nepildīja kontroles funkcijas. Tomēr kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības saistībā ar vērtēšanu. Komisijas norīkoto augsta līmeņa ārējo ekspertu grupu izmantošana galvenajiem vērtēšanas pasākumiem bija piemērota Kopienas kontekstā. Tomēr ekspertu pagaidu grupas neiesaistījās procesā pietiekami agri, lai ietekmētu pierādījumu vākšanu, un tām bija tikai ierobežotas iespējas laika gaitā veikt svarīgu jautājumu pēcpārbaudi. Izmantojot tikai vispārīgo pamatprogrammu ekspertu grupu (papildus ekspertu grupai, kas pievērsās vienai konkrētai programmai), pietiekama uzmanība netika veltīta konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz dažādām zinātnes jomām pamatprogrammās;

| iv) | sniegtās metodoloģiskās norādes nebija atbilstīgas, vērtētājiem bija grūti vākt vajadzīgos datus, un nebija vērtēšanas pētījumu, kas pievērstos pamatprogrammu ilgtermiņa iznākumam un ietekmei, nevis īstermiņa jautājumiem par programmu īstenošanu un, |
| --- | --- |

iv)

sniegtās metodoloģiskās norādes nebija atbilstīgas, vērtētājiem bija grūti vākt vajadzīgos datus, un nebija vērtēšanas pētījumu, kas pievērstos pamatprogrammu ilgtermiņa iznākumam un ietekmei, nevis īstermiņa jautājumiem par programmu īstenošanu un,

| v) | ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka vērtēšanu bieži veica pārāk agri, lai risinātu svarīgākos jautājumus, politikas veidotāji, ieinteresētās puses, kā arī pati Komisija nevarēja pilnībā izmantot pamatprogrammu vērtēšanas sistēmu. Visbeidzot, ir maz informācijas par programmas mērķu sasniegšanu un pamatprogrammu rezultātiem. |
| --- | --- |

v)

ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka vērtēšanu bieži veica pārāk agri, lai risinātu svarīgākos jautājumus, politikas veidotāji, ieinteresētās puses, kā arī pati Komisija nevarēja pilnībā izmantot pamatprogrammu vērtēšanas sistēmu. Visbeidzot, ir maz informācijas par programmas mērķu sasniegšanu un pamatprogrammu rezultātiem.

| V. | Palāta iesaka:






  i) | turpmāk tiesību aktos skaidri noteikt intervences loģiku. Pakārtotie pieņēmumi jāizskaidro, jānosaka saikne starp zinātniskajiem un sociālekonomiskajiem mērķiem, un jāizstrādā piemēroti izpildes rādītāji; |
| --- | --- | --- |

V.

Palāta iesaka:

i)

turpmāk tiesību aktos skaidri noteikt intervences loģiku. Pakārtotie pieņēmumi jāizskaidro, jānosaka saikne starp zinātniskajiem un sociālekonomiskajiem mērķiem, un jāizstrādā piemēroti izpildes rādītāji;

| ii) | ģenerāldirektorātiem, kas īsteno pamatprogrammas, jāizstrādā visaptveroša vērtēšanas stratēģija (un jāvienojas par to), konkrēti – konsekventa pieeja attiecībā uz to obligāto līmeni, kurā jāveic detalizēts novērtējums, lai ņemtu vērā katras zinātnes jomas īpatnības; |
| --- | --- |

ii)

ģenerāldirektorātiem, kas īsteno pamatprogrammas, jāizstrādā visaptveroša vērtēšanas stratēģija (un jāvienojas par to), konkrēti – konsekventa pieeja attiecībā uz to obligāto līmeni, kurā jāveic detalizēts novērtējums, lai ņemtu vērā katras zinātnes jomas īpatnības;

| iii) | jāapsver iespēja nodibināt kopēju vērtēšanas biroju “pētniecības ģenerāldirektorātu” vērtēšanas pasākumu koordinēšanai pamatprogrammai kopumā un izveidot ārēju ekspertu grupu (un apakšgrupu) sistēmu. Šīs grupas jāizveido pietiekami agri, lai varētu sniegt efektīvu palīdzību Komisijai un turpināt to darīt visā programmu posmā un turpmāk; |
| --- | --- |

iii)

jāapsver iespēja nodibināt kopēju vērtēšanas biroju “pētniecības ģenerāldirektorātu” vērtēšanas pasākumu koordinēšanai pamatprogrammai kopumā un izveidot ārēju ekspertu grupu (un apakšgrupu) sistēmu. Šīs grupas jāizveido pietiekami agri, lai varētu sniegt efektīvu palīdzību Komisijai un turpināt to darīt visā programmu posmā un turpmāk;

| iv) | pienācīgi jāanalizē, kādiem jābūt datiem, kas vajadzīgi vērtēšanai un uzraudzībai, un plašāk jāizmanto citi datu avoti. Tāpat Komisijai arī jāracionalizē ziņošanas prasības dalībniekiem. Visbeidzot tai jāizstrādā visaptveroša pamatprogrammu vērtēšanas rokasgrāmata un jāizveido plašāks to vērtēšanas metodoloģiju un paņēmienu loks, kurus izmanto šajā jomā, un |
| --- | --- |

iv)

pienācīgi jāanalizē, kādiem jābūt datiem, kas vajadzīgi vērtēšanai un uzraudzībai, un plašāk jāizmanto citi datu avoti. Tāpat Komisijai arī jāracionalizē ziņošanas prasības dalībniekiem. Visbeidzot tai jāizstrādā visaptveroša pamatprogrammu vērtēšanas rokasgrāmata un jāizveido plašāks to vērtēšanas metodoloģiju un paņēmienu loks, kurus izmanto šajā jomā, un

| v) | Komisijai jānosaka vērtēšanas veids un tvērums, kas ir pamatoti gaidāms Septītās pamatprogrammas tiesību aktos norādītajos termiņos, un jāprecizē, kā vērtējumus var izmantot, lai pielāgotu programmas (“mācību programmas”), un kādu ieguldījumu vērtējumi var dot politisku lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

v)

Komisijai jānosaka vērtēšanas veids un tvērums, kas ir pamatoti gaidāms Septītās pamatprogrammas tiesību aktos norādītajos termiņos, un jāprecizē, kā vērtējumus var izmantot, lai pielāgotu programmas (“mācību programmas”), un kādu ieguldījumu vērtējumi var dot politisku lēmumu pieņemšanā.

IEVADS

Eiropas Savienības loma pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu atbalstā

| 1. | Pētniecība un tehnoloģiju attīstība (RTD) (1) ir zinātnes un tehnoloģiju progresa un jauninājumu galvenais virzītājs, tāpēc tai ir svarīga loma dzīves līmeņa uzlabošanā. Publiska intervence pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā galvenokārt ir pamatota kā tā sauktās “tirgus izgāšanās” korekcija, jo valsts atbalsts mazina nenoteiktību un nodrošina ieguldījumu tur, kur pētniecība ir sabiedrisks labums vai kur ir nozīmīgas sekundāras sekas. |
| --- | --- |

1.

Pētniecība un tehnoloģiju attīstība (RTD) (1) ir zinātnes un tehnoloģiju progresa un jauninājumu galvenais virzītājs, tāpēc tai ir svarīga loma dzīves līmeņa uzlabošanā. Publiska intervence pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā galvenokārt ir pamatota kā tā sauktās “tirgus izgāšanās” korekcija, jo valsts atbalsts mazina nenoteiktību un nodrošina ieguldījumu tur, kur pētniecība ir sabiedrisks labums vai kur ir nozīmīgas sekundāras sekas.

| 2. | EK Līguma 163. pantā noteikta Kopienu loma RTD atbalstā, paredzot, ka “Kopienas mērķis ir stiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko pamatu un veicināt tās konkurētspēju starptautiskā līmenī, atbalstot visas pētniecības darbības, kas atzītas par vajadzīgām.” Līguma 164.–173. pantā ir noteiktas darbības, kuras veic šajā nolūkā, kā arī daudzgadu RTD pamatprogrammu tvērums un īstenošana. Komisija atbild par priekšlikumu izvirzīšanu saistībā ar pamatprogrammām, bet lēmumus par pamatprogrammām un noteikumus par līdzdalību un izplatīšanu ar koplēmuma procedūru pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Īpašās programmas Padome pieņem viena pati. Pamatprogrammas kopīgi īsteno seši ģenerāldirektorāti (ĢD), tā sauktie pētniecības ģenerāldirektorāti (2). |
| --- | --- |

2.

EK Līguma 163. pantā noteikta Kopienu loma RTD atbalstā, paredzot, ka “Kopienas mērķis ir stiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko pamatu un veicināt tās konkurētspēju starptautiskā līmenī, atbalstot visas pētniecības darbības, kas atzītas par vajadzīgām.” Līguma 164.–173. pantā ir noteiktas darbības, kuras veic šajā nolūkā, kā arī daudzgadu RTD pamatprogrammu tvērums un īstenošana. Komisija atbild par priekšlikumu izvirzīšanu saistībā ar pamatprogrammām, bet lēmumus par pamatprogrammām un noteikumus par līdzdalību un izplatīšanu ar koplēmuma procedūru pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Īpašās programmas Padome pieņem viena pati. Pamatprogrammas kopīgi īsteno seši ģenerāldirektorāti (ĢD), tā sauktie pētniecības ģenerāldirektorāti (2).

| 3. | Starp daudzajām politikas jomām, ko Eiropas Savienībā īsteno, lai stiprinātu jaunievedumus un konkurētspēju, pamatprogrammas ir svarīgākais finanšu instruments, kas Kopienas līmenī veicina Lisabonas stratēģijas (3) un Barselonas mērķa (4) sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.

Starp daudzajām politikas jomām, ko Eiropas Savienībā īsteno, lai stiprinātu jaunievedumus un konkurētspēju, pamatprogrammas ir svarīgākais finanšu instruments, kas Kopienas līmenī veicina Lisabonas stratēģijas (3) un Barselonas mērķa (4) sasniegšanu.

Image

| 4. | Ar pamatprogrammu starpniecību Kopiena nodrošina finansējumu pētniekiem Eiropas Savienībā, asociētajās valstīs un starptautiskās organizācijās. Pamatprogrammu budžets gadu gaitā ir ievērojami palielinājies – Septītajai pamatprogrammai tas ir 7 217 miljoni EUR gadā, salīdzinot ar 2 761 miljonu EUR gadā Ceturtajai pamatprogrammai (sk. 1. attēlu). No budžeta apropriāciju viedokļa, pamatprogrammas ir lielākā joma, kuru Komisijā pārvalda tieši centralizēti (5). |
| --- | --- |

4.

Ar pamatprogrammu starpniecību Kopiena nodrošina finansējumu pētniekiem Eiropas Savienībā, asociētajās valstīs un starptautiskās organizācijās. Pamatprogrammu budžets gadu gaitā ir ievērojami palielinājies – Septītajai pamatprogrammai tas ir 7 217 miljoni EUR gadā, salīdzinot ar 2 761 miljonu EUR gadā Ceturtajai pamatprogrammai (sk. 1. attēlu). No budžeta apropriāciju viedokļa, pamatprogrammas ir lielākā joma, kuru Komisijā pārvalda tieši centralizēti (5).

| 5. | Pamatprogrammas atšķiras no daudzām valstu programmām ar to, ka tās aptver gan fundamentālos pētījumus, gan lietišķos pētījumos, un tajās piedalās rūpniecības pārstāvji un valstu pētniecības iestādes (6). Pamatprogrammās ietilpst īpašās programmas (un apakšprogrammas) daudzās zinātnes nozarēs. Šajās programmās parasti ietilpst vairākas jomas, kas pievēršas visai specifiskiem zinātnes sektoriem. Šīs jomas īsteno ar projektu starpniecību (“netiešas darbības”) pēc uzaicinājumiem izteikt priekšlikumus. Tādējādi katrā jomā finansē simtiem individuālu projektu. |
| --- | --- |

5.

Pamatprogrammas atšķiras no daudzām valstu programmām ar to, ka tās aptver gan fundamentālos pētījumus, gan lietišķos pētījumos, un tajās piedalās rūpniecības pārstāvji un valstu pētniecības iestādes (6). Pamatprogrammās ietilpst īpašās programmas (un apakšprogrammas) daudzās zinātnes nozarēs. Šajās programmās parasti ietilpst vairākas jomas, kas pievēršas visai specifiskiem zinātnes sektoriem. Šīs jomas īsteno ar projektu starpniecību (“netiešas darbības”) pēc uzaicinājumiem izteikt priekšlikumus. Tādējādi katrā jomā finansē simtiem individuālu projektu.

| 6. | Pamatprogrammu vispārējais īpatsvars kopējā publiskajā RTD finansējumā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs svārstās starp 4 % un 5 %. Tomēr pamatprogrammu ietekme uz to, kādus pētniecības pasākumus veic Eiropā, ir daudz lielāka, jo Kopienas dotācijas parasti ir tikai daļa no projekta kopējā finansējuma. Turklāt, piesakoties uz finansējumu, zinātniekiem jāparāda, ka viņu projekti veicina to mērķu sasniegšanu, kas norādīti uzaicinājumos izteikt priekšlikumus. Tādējādi pamatprogrammas stimulē RTD pasākumu virzīšanu atbilstīgi īpašiem ES mērķiem. |
| --- | --- |

6.

Pamatprogrammu vispārējais īpatsvars kopējā publiskajā RTD finansējumā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs svārstās starp 4 % un 5 %. Tomēr pamatprogrammu ietekme uz to, kādus pētniecības pasākumus veic Eiropā, ir daudz lielāka, jo Kopienas dotācijas parasti ir tikai daļa no projekta kopējā finansējuma. Turklāt, piesakoties uz finansējumu, zinātniekiem jāparāda, ka viņu projekti veicina to mērķu sasniegšanu, kas norādīti uzaicinājumos izteikt priekšlikumus. Tādējādi pamatprogrammas stimulē RTD pasākumu virzīšanu atbilstīgi īpašiem ES mērķiem.

| 7. | To, ka pēdējos gados pamatprogrammās ir veiktas būtiskas izmaiņas, ir veicinājuši šādi faktori:






  — | jauni politiski izaicinājumi (Lisabonas stratēģija un Barselonas mērķi, Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošana un aizvien plašāka atvērtās koordinācijas metodes (7) lietošana pētniecībā un jauninājumu politikā), |
| --- | --- | --- |

7.

To, ka pēdējos gados pamatprogrammās ir veiktas būtiskas izmaiņas, ir veicinājuši šādi faktori:

—

jauni politiski izaicinājumi (Lisabonas stratēģija un Barselonas mērķi, Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošana un aizvien plašāka atvērtās koordinācijas metodes (7) lietošana pētniecībā un jauninājumu politikā),

| — | izmaiņas pamatprogrammu orientācijā no vienkāršas tehnisku problēmu atrisināšanas Ceturtajā pamatprogrammā un īpašu sociālu problēmu risināšanas Piektajā pamatprogrammā uz pētniecības iestāžu sadarbības veicināšanu Eiropas Pētniecības telpā un ieguldījumu uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas un sabiedrības izveidošanā Sestajā un Septītajā pamatprogrammā, |
| --- | --- |

—

izmaiņas pamatprogrammu orientācijā no vienkāršas tehnisku problēmu atrisināšanas Ceturtajā pamatprogrammā un īpašu sociālu problēmu risināšanas Piektajā pamatprogrammā uz pētniecības iestāžu sadarbības veicināšanu Eiropas Pētniecības telpā un ieguldījumu uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas un sabiedrības izveidošanā Sestajā un Septītajā pamatprogrammā,

| — | garāki programmu posmi (agrāk četri gadi, tagad septiņi gadi Septītajai pamatprogrammai saskaņā ar 2007.–2013. gada finanšu plāniem), |
| --- | --- |

—

garāki programmu posmi (agrāk četri gadi, tagad septiņi gadi Septītajai pamatprogrammai saskaņā ar 2007.–2013. gada finanšu plāniem),

| — | vairāk dalībvalstu un līdzdalības valstu, |
| --- | --- |

—

vairāk dalībvalstu un līdzdalības valstu,

| — | palielināts finansējums, jo īpaši pašreizējā finanšu plānā, |
| --- | --- |

—

palielināts finansējums, jo īpaši pašreizējā finanšu plānā,

| — | Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveidošana un programmu pārvaldības pasākumu deleģēšana izpildaģentūrām, sākot ar Septīto pamatprogrammu, un |
| --- | --- |

—

Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveidošana un programmu pārvaldības pasākumu deleģēšana izpildaģentūrām, sākot ar Septīto pamatprogrammu, un

| — | liela mēroga finansēšanas instrumentu plašāka izmantošana (piem., izcilības tīkli, integrētie projekti, 169. panta projekti, kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas). |
| --- | --- |

—

liela mēroga finansēšanas instrumentu plašāka izmantošana (piem., izcilības tīkli, integrētie projekti, 169. panta projekti, kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas).

Pamatprogrammu vērtēšana un uzraudzība

| 8. | Komisija ir atbildīga par programmu izpildi un programmu rezultātu izvērtējumu (8). Komisijā novērtēšana ir decentralizēta – to veic ģenerāldirektorāti –, bet centrālie dienesti (konkrēti, Budžeta ĢD un Ģenerālsekretariāts) sniedz atbalstu un koordinē. |
| --- | --- |

8.

Komisija ir atbildīga par programmu izpildi un programmu rezultātu izvērtējumu (8). Komisijā novērtēšana ir decentralizēta – to veic ģenerāldirektorāti –, bet centrālie dienesti (konkrēti, Budžeta ĢD un Ģenerālsekretariāts) sniedz atbalstu un koordinē.

| 9. | Šajā ziņojumā izmantota Komisijas definīcija vārdam “novērtēšana” kā “spriedums par intervencēm atkarībā no to rezultātiem, ietekmes un vajadzībām, kuras tās tiecas apmierināt” (9) un vārdam “uzraudzība” kā informācijas sniegšana par kārtējo programmu un projektu īstenošanu, lai apmierinātu pārvaldības vajadzības (10). Šādi šīs divas darbības nošķir arī tiesību aktos, kas attiecas uz pašreizējo Septīto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

9.

Šajā ziņojumā izmantota Komisijas definīcija vārdam “novērtēšana” kā “spriedums par intervencēm atkarībā no to rezultātiem, ietekmes un vajadzībām, kuras tās tiecas apmierināt” (9) un vārdam “uzraudzība” kā informācijas sniegšana par kārtējo programmu un projektu īstenošanu, lai apmierinātu pārvaldības vajadzības (10). Šādi šīs divas darbības nošķir arī tiesību aktos, kas attiecas uz pašreizējo Septīto pamatprogrammu.

| 10. | RTD pasākumu rezultātu aprakstam turpmāk izmantota šāda terminoloģija:






  — | “faktiskie rezultāti” ir zināšanas, preces un pakalpojumi, kas tieši iegūti publiskas intervences rezultātā (publikācijas, konferenču dokumenti, patenti, licences, prototipi, standarti, apmācīti zinātnieki u. c.), |
| --- | --- | --- |

10.

RTD pasākumu rezultātu aprakstam turpmāk izmantota šāda terminoloģija:

—

“faktiskie rezultāti” ir zināšanas, preces un pakalpojumi, kas tieši iegūti publiskas intervences rezultātā (publikācijas, konferenču dokumenti, patenti, licences, prototipi, standarti, apmācīti zinātnieki u. c.),

| — | “iznākums” ir iegūtais rezultāts pēc tam, kad lietotāji ir izmantojuši faktiskos rezultātus, un |
| --- | --- |

—

“iznākums” ir iegūtais rezultāts pēc tam, kad lietotāji ir izmantojuši faktiskos rezultātus, un

| — | “ietekme” ir ilgtermiņa sociālekonomiskas un politiskas izmaiņas, ko izraisa publiska intervence. |
| --- | --- |

—

“ietekme” ir ilgtermiņa sociālekonomiskas un politiskas izmaiņas, ko izraisa publiska intervence.

1. izcēlumsPiemērs par “globālo mobilo sakaru sistēmu” (GSM)Šajā gadījumā Kopienas finansējuma “faktiskie rezultāti” bija tūlītējie projekta rezultāti, piem., GSM standarta izstrāde. “Iznākums” bija tā pieņemšana par ciparu šūnu telefonijas standartu Eiropā un citur, un tas ievērojami veicināja telekomunikāciju nozares attīstību. Visbeidzot, “ietekme” bija šīs tehnoloģijas starptautiskā pielietojuma ekonomiskās, sociālās un politiskās sekas, tostarp darba vietu izveides veicināšana telekomunikāciju un saistītās nozarēs un šīs rūpniecības nozares nozīmīguma pieaugums Eiropas ekonomikā. GSM galu galā ir arī nodrošinājis cilvēku savstarpējās saziņas jaunu veidu.

| 11. | Šo rezultātu izvērtēšanā tomēr ir vairākas metodoloģiskas grūtības (sk. I pielikumu). Sociālekonomiskas izmaiņas ir sarežģītas, un, konkrētāk, ir grūti izsekot sakarībai starp pētniecības pasākumu un novēroto iznākumu un ietekmi. Kaut arī šīs metodoloģiskās grūtības ir ievērojams izaicinājums, tām tomēr nav obligāti jābūt par šķērsli efektīvam novērtējumam. |
| --- | --- |

11.

Šo rezultātu izvērtēšanā tomēr ir vairākas metodoloģiskas grūtības (sk. I pielikumu). Sociālekonomiskas izmaiņas ir sarežģītas, un, konkrētāk, ir grūti izsekot sakarībai starp pētniecības pasākumu un novēroto iznākumu un ietekmi. Kaut arī šīs metodoloģiskās grūtības ir ievērojams izaicinājums, tām tomēr nav obligāti jābūt par šķērsli efektīvam novērtējumam.

| 12. | Kopš astoņdesmitajiem gadiem (11) Komisija ir izveidojusi sistēmu pamatprogrammu uzraudzībai un novērtēšanai. Sākot ar Ceturto pamatprogrammu deviņdesmito gadu vidū, uzraudzības un novērtēšanas sistēmā ietilpa vairāki daļēji saistīti pasākumi, tostarp:






  — | ikgadēja uzraudzība (galvenokārt programmu īstenošanai) un |
| --- | --- | --- |

12.

Kopš astoņdesmitajiem gadiem (11) Komisija ir izveidojusi sistēmu pamatprogrammu uzraudzībai un novērtēšanai. Sākot ar Ceturto pamatprogrammu deviņdesmito gadu vidū, uzraudzības un novērtēšanas sistēmā ietilpa vairāki daļēji saistīti pasākumi, tostarp:

—

ikgadēja uzraudzība (galvenokārt programmu īstenošanai) un

| — | pamatprogrammu pasākumu piecu gadu vērtējums (un, sākot ar Sesto pamatprogrammu, īpašu jautājumu papildu izvērtējums). |
| --- | --- |

—

pamatprogrammu pasākumu piecu gadu vērtējums (un, sākot ar Sesto pamatprogrammu, īpašu jautājumu papildu izvērtējums).

Abi pasākumi bija jāveic, iesaistot ārējus ekspertus (sk. 2. attēlu un II pielikumu).

2. attēls

Galvenās prasības uzraudzībai un novērtēšanai (PP4–PP7)

| PP4 (1995–1998) | PP5 (1999–2002) | PP6 (2003–2006) | PP7 (2007–2013) |
| --- | --- | --- | --- |
| divi vērtēšanas pasākumi (termiņa vidusposma un galīgais), abos gadījumos pamatprogrammai un tās 20 apakšprogrammām; galīgais vērtējums pārklājas ar PP5 termiņa vidusposma izvērtējumu | divi vienlaicīgi vērtēšanas pasākumi (termiņa vidusposma), abos gadījumos pamatprogrammai un tās septiņām īpašajām programmām | viens vērtēšanas pasākums pamatprogrammai un tās trim īpašajām programmām (termiņa vidusposma), bet ne katrai no 20 apakšprogrammām, to papildina īpašs novērtējums un regulāri progresa (t. i., pārraudzības) ziņojumi | vismaz pieci vērtēšanas pasākumi (ex ante, termiņa vidusposma un galīgais), tostarp īpašais progresa ziņojums pirms starpposma novērtējuma |
| 1. | Ex ante
  : nav |

PP4 (1995–1998)

PP5 (1999–2002)

PP6 (2003–2006)

PP7 (2007–2013)

divi vērtēšanas pasākumi (termiņa vidusposma un galīgais), abos gadījumos pamatprogrammai un tās 20 apakšprogrammām; galīgais vērtējums pārklājas ar PP5 termiņa vidusposma izvērtējumu

divi vienlaicīgi vērtēšanas pasākumi (termiņa vidusposma), abos gadījumos pamatprogrammai un tās septiņām īpašajām programmām

viens vērtēšanas pasākums pamatprogrammai un tās trim īpašajām programmām (termiņa vidusposma), bet ne katrai no 20 apakšprogrammām, to papildina īpašs novērtējums un regulāri progresa (t. i., pārraudzības) ziņojumi

vismaz pieci vērtēšanas pasākumi (ex ante, termiņa vidusposma un galīgais), tostarp īpašais progresa ziņojums pirms starpposma novērtējuma

1.

Ex ante
  : nav

| 1. | Ex ante
  : nav |
| --- | --- |

1.

Ex ante
  : nav

| 1. | Ex ante
  : nav |
| --- | --- |

1.

Ex ante
  : nav

| 1. | Ex ante:

  iekļauts “Ietekmes izvērtējumā par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Septīto pamatprogrammu” (2005) |
| --- | --- |

1.

iekļauts “Ietekmes izvērtējumā par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Septīto pamatprogrammu” (2005)

| 2. | Termiņa vidusposma:






  — | piecu gadu vērtējums pamatprogrammas termiņa vidū, pirms nākamās pamatprogrammas (1997) |
| --- | --- | --- |

2.

—

piecu gadu vērtējums pamatprogrammas termiņa vidū, pirms nākamās pamatprogrammas (1997)

| 2. | Termiņa vidusposma:






  — | piecu gadu vērtējums pirms priekšlikuma iesniegšanas par nākamo pamatprogrammu (2000) |
| --- | --- | --- |

2.

—

piecu gadu vērtējums pirms priekšlikuma iesniegšanas par nākamo pamatprogrammu (2000)

| — | pārskats par sasniegto pamatprogrammas termiņa vidū (2001) |
| --- | --- |

—

pārskats par sasniegto pamatprogrammas termiņa vidū (2001)

| 2. | Termiņa vidusposma:






  — | instrumentu efektivitātes novērtējums (2004) |
| --- | --- | --- |

2.

—

instrumentu efektivitātes novērtējums (2004)

| — | piecu gadu vērtējums pirms priekšlikuma iesniegšanas par nākamo pamatprogrammu (2004) |
| --- | --- |

—

piecu gadu vērtējums pirms priekšlikuma iesniegšanas par nākamo pamatprogrammu (2004)

| — | regulāri progresa (t. i., pārraudzības) ziņojum |
| --- | --- |

—

regulāri progresa (t. i., pārraudzības) ziņojum

| 2. | Termiņa vidusposma:






  — | ex post divus gadus pēc iepriekšējās pamatprogrammas beigām (2008) |
| --- | --- | --- |

2.

—

ex post divus gadus pēc iepriekšējās pamatprogrammas beigām (2008)

| — | progresa ziņojums pirms starpposma novērtējuma (līdz 2010. gadam) |
| --- | --- |

—

progresa ziņojums pirms starpposma novērtējuma (līdz 2010. gadam)

| — | starpposma novērtējums (2010) |
| --- | --- |

—

starpposma novērtējums (2010)

| 3. | Galīgais:






  — | pēc pamatprogrammas pabeigšanas (1999) |
| --- | --- | --- |

3.

—

pēc pamatprogrammas pabeigšanas (1999)

| 3. | Galīgais:
  nav |
| --- | --- |

3.

nav

| 3. | Galīgais:
  nav

  (grozīts ar PP7 lēmumu) |
| --- | --- |

3.

nav

(grozīts ar PP7 lēmumu)

| 3. | Galīgais:
  divus gadus pēc pamatprogrammas pabeigšanas (2015), to balstīs uz īpašiem pētījumiem, starpposma novērtējumu un citiem vērtēšanas pasākumiem, kas veikti pamatprogrammas posmā |
| --- | --- |

3.

divus gadus pēc pamatprogrammas pabeigšanas (2015), to balstīs uz īpašiem pētījumiem, starpposma novērtējumu un citiem vērtēšanas pasākumiem, kas veikti pamatprogrammas posmā

Avots: sk. II pielikumu.

| 13. | Līdz šim ir veikti trīs piecu gadu novērtējumi (12), un to rezultātā ir tapuši V. Davignon, J. Majó un E. Ormala vadībā sagatavotie ziņojumi (attiecīgi 1997., 2000. un 2004. gadā). Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts ir veicis arī mērķtiecīgus izvērtējumus savai īpašajai programmai. Jāpiebilst, ka piecu gadu novērtējumus pārtrauca ar Septītās pamatprogrammas tiesību aktiem, tādējādi atceļot ierobežojumu, kas lika galvenajiem novērtēšanas pasākumiem koncentrēties uz iepriekšējiem pieciem gadiem, kā rezultātā bija jāaptver divu secīgu programmu posmu daļas. R. Marimón vadībā sagatavotajā ziņojumā (13) 2004. gadā publicēja arī īpašu novērtējumu par Sestajā pamatprogrammā ieviesto jauno instrumentu efektivitāti. |
| --- | --- |

13.

Līdz šim ir veikti trīs piecu gadu novērtējumi (12), un to rezultātā ir tapuši V. Davignon, J. Majó un E. Ormala vadībā sagatavotie ziņojumi (attiecīgi 1997., 2000. un 2004. gadā). Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts ir veicis arī mērķtiecīgus izvērtējumus savai īpašajai programmai. Jāpiebilst, ka piecu gadu novērtējumus pārtrauca ar Septītās pamatprogrammas tiesību aktiem, tādējādi atceļot ierobežojumu, kas lika galvenajiem novērtēšanas pasākumiem koncentrēties uz iepriekšējiem pieciem gadiem, kā rezultātā bija jāaptver divu secīgu programmu posmu daļas. R. Marimón vadībā sagatavotajā ziņojumā (13) 2004. gadā publicēja arī īpašu novērtējumu par Sestajā pamatprogrammā ieviesto jauno instrumentu efektivitāti.

| 14. | Komisijas novērtēšanas pasākumu sistēmu caurlūkoja 2000. un 2002. gadā (14). Šos ziņojumus atjaunināja 2007. gadā, ņemot vērā Komisijas administratīvās reformas ietekmi un jauno Finanšu regulu (15). Šajos dokumentos novērtēšanas loma un funkcija ir aprakstīta Komisijas vispārējās plānošanas, programmu sagatavošanas un ziņošanas cikla kontekstā, un ir konkretizēts 21 novērtēšanas standarts un 18 “labas prakses” modeļi. Turklāt šajos dokumentos ir iztirzāta novērtēšanas izmantošana ES tiesību aktu sagatavošanā un vienkāršošanā. |
| --- | --- |

14.

Komisijas novērtēšanas pasākumu sistēmu caurlūkoja 2000. un 2002. gadā (14). Šos ziņojumus atjaunināja 2007. gadā, ņemot vērā Komisijas administratīvās reformas ietekmi un jauno Finanšu regulu (15). Šajos dokumentos novērtēšanas loma un funkcija ir aprakstīta Komisijas vispārējās plānošanas, programmu sagatavošanas un ziņošanas cikla kontekstā, un ir konkretizēts 21 novērtēšanas standarts un 18 “labas prakses” modeļi. Turklāt šajos dokumentos ir iztirzāta novērtēšanas izmantošana ES tiesību aktu sagatavošanā un vienkāršošanā.

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE

15.

| 15. | Revīzijas galvenais mērķis bija noteikt, vai Komisijai ir atbilstīga pieeja RTD pamatprogrammu rezultātu izvērtēšanā. |
| --- | --- |

Revīzijas galvenais mērķis bija noteikt, vai Komisijai ir atbilstīga pieeja RTD pamatprogrammu rezultātu izvērtēšanā.

| 16. | Šajā nolūkā Palāta izvērtēja, kādā mērā:






  — | pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu pamatā ir skaidri formulēta intervences loģika, kuru var izmantot, lai noteiktu un izvērtētu faktiskos rezultātus, iznākumu un ietekmi, t. i., kura nodrošinātu pietiekamu pamatojumu novērtējumam un uzraudzībai, |
| --- | --- | --- |

16.

Šajā nolūkā Palāta izvērtēja, kādā mērā:

—

pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu pamatā ir skaidri formulēta intervences loģika, kuru var izmantot, lai noteiktu un izvērtētu faktiskos rezultātus, iznākumu un ietekmi, t. i., kura nodrošinātu pietiekamu pamatojumu novērtējumam un uzraudzībai,

| — | ir definēta pamatprogrammu novērtēšanas stratēģija, kas veicinātu efektīvu un saskaņotu novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ir definēta pamatprogrammu novērtēšanas stratēģija, kas veicinātu efektīvu un saskaņotu novērtēšanu,

| — | novērtēšanas sistēmas organizatoriskā struktūra nodrošina, lai novērtēšana būtu pienācīgi koordinēta visā pamatprogrammā, lai tai būtu atbilstīgi resursi un arī lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu, |
| --- | --- |

—

novērtēšanas sistēmas organizatoriskā struktūra nodrošina, lai novērtēšana būtu pienācīgi koordinēta visā pamatprogrammā, lai tai būtu atbilstīgi resursi un arī lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu,

| — | novērtēšanā izmantotās metodoloģijas nodrošina, lai svarīgi jautājumi tiktu pienācīgi risināti un lai novērtēšanu uztvertu kā ticamu, un |
| --- | --- |

—

novērtēšanā izmantotās metodoloģijas nodrošina, lai svarīgi jautājumi tiktu pienācīgi risināti un lai novērtēšanu uztvertu kā ticamu, un

| — | novērtēšana un uzraudzības pasākumi sniedz informāciju un analīzi, ko var izmantot, lai uzlabotu kārtējās programmas (“mācību programmas”) un sagatavotu turpmākās pamatprogrammas. |
| --- | --- |

—

novērtēšana un uzraudzības pasākumi sniedz informāciju un analīzi, ko var izmantot, lai uzlabotu kārtējās programmas (“mācību programmas”) un sagatavotu turpmākās pamatprogrammas.

| 17. | Šis ziņojums aptver attiecīgos pasākumus saskaņā ar Ceturto pamatprogrammu (1995.–1998. g.), Piekto pamatprogrammu (1999.–2002. g.) un Sesto pamatprogrammu (2003.–2006. g.). Tajā izskatītas arī tiesību aktos noteiktās prasības, kas šobrīd ir spēkā Septītajai pamatprogrammai (2007.–2013. g.), bet nav sniegts vērtējums par Komisijas “Ietekmes izvērtējumu un ex ante novērtējumu” (16) par Septīto pamatprogrammu. Ziņojumā uzmanība pievērsta programmu uzraudzībai un ex post novērtējumam, nevis projektu priekšlikumu ex ante novērtējumam vai pašu projektu ex post novērtējumam. |
| --- | --- |

17.

Šis ziņojums aptver attiecīgos pasākumus saskaņā ar Ceturto pamatprogrammu (1995.–1998. g.), Piekto pamatprogrammu (1999.–2002. g.) un Sesto pamatprogrammu (2003.–2006. g.). Tajā izskatītas arī tiesību aktos noteiktās prasības, kas šobrīd ir spēkā Septītajai pamatprogrammai (2007.–2013. g.), bet nav sniegts vērtējums par Komisijas “Ietekmes izvērtējumu un ex ante novērtējumu” (16) par Septīto pamatprogrammu. Ziņojumā uzmanība pievērsta programmu uzraudzībai un ex post novērtējumam, nevis projektu priekšlikumu ex ante novērtējumam vai pašu projektu ex post novērtējumam.

| 18. | Revīziju veica ar EBTA Revīzijas padomes līdzdalību un ārēju ekspertu palīdzību. Revīzijas pierādījumu iegūšanai izmantoja:






  — | revīzijas darbu Komisijā (dokumentu pārbaude un darbinieku intervēšana), tostarp tiesību aktos un statūtos paredzēto prasību identificēšanu, mērķu un izpildes kritēriju caurlūkošanu, vairāk nekā 80 uzraudzības un novērtējuma ziņojumu analīzi un Komisijas novērtēšanas pasākumu organizācijas analīzi, |
| --- | --- | --- |

18.

Revīziju veica ar EBTA Revīzijas padomes līdzdalību un ārēju ekspertu palīdzību. Revīzijas pierādījumu iegūšanai izmantoja:

—

revīzijas darbu Komisijā (dokumentu pārbaude un darbinieku intervēšana), tostarp tiesību aktos un statūtos paredzēto prasību identificēšanu, mērķu un izpildes kritēriju caurlūkošanu, vairāk nekā 80 uzraudzības un novērtējuma ziņojumu analīzi un Komisijas novērtēšanas pasākumu organizācijas analīzi,

| — | intervijas ar vairāk nekā 90 ekspertiem, kas bija ieinteresētās personas dalībvalstīs un asociētajās valstīs (Čehijā, Vācijā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē un Norvēģijā), |
| --- | --- |

—

intervijas ar vairāk nekā 90 ekspertiem, kas bija ieinteresētās personas dalībvalstīs un asociētajās valstīs (Čehijā, Vācijā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē un Norvēģijā),

| — | iestāžu ieinteresēto pušu aptaujas Eiropas Parlamenta ITRE
   (17) un Padomes CREST
   (18) komitejā, |
| --- | --- |

—

iestāžu ieinteresēto pušu aptaujas Eiropas Parlamenta ITRE
   (17) un Padomes CREST
   (18) komitejā,

| — | konsultācijas ar vairāk nekā 65 ekspertiem pētniecības novērtēšanas jomā ASV un Kanādā starptautiskam salīdzinājumam, |
| --- | --- |

—

konsultācijas ar vairāk nekā 65 ekspertiem pētniecības novērtēšanas jomā ASV un Kanādā starptautiskam salīdzinājumam,

| — | akadēmisku literatūru par pašreizējām tendencēm pētniecības novērtēšanā un |
| --- | --- |

—

akadēmisku literatūru par pašreizējām tendencēm pētniecības novērtēšanā un

| — | apspriedes ar Eiropas un Ziemeļamerikas pētniecības novērtēšanas ekspertiem par revīzijas konstatējumiem, secinājumiem un ieteikumiem vairākās moderatora vadītās mērķgrupu sanāksmēs 2007. gada februārī. |
| --- | --- |

—

apspriedes ar Eiropas un Ziemeļamerikas pētniecības novērtēšanas ekspertiem par revīzijas konstatējumiem, secinājumiem un ieteikumiem vairākās moderatora vadītās mērķgrupu sanāksmēs 2007. gada februārī.

REVĪZIJAS APSVĒRUMI

Intervences loģika, mērķu noteikšana un izpildes rādītāji

| 19. | Efektīvai novērtēšanai un uzraudzībai ir vajadzīgi skaidri mērķi un atbilstīgi izpildes rādītāji politikas, programmas un projekta līmenī, lai ar to palīdzību varētu izvērtēt publiskās intervences rezultātus. Laba prakse citās budžeta jomās Eiropas Savienībā un ārpus tās rāda, ka šie mērķi un rādītāji jādefinē saskaņā ar intervences loģiku. |
| --- | --- |

19.

Efektīvai novērtēšanai un uzraudzībai ir vajadzīgi skaidri mērķi un atbilstīgi izpildes rādītāji politikas, programmas un projekta līmenī, lai ar to palīdzību varētu izvērtēt publiskās intervences rezultātus. Laba prakse citās budžeta jomās Eiropas Savienībā un ārpus tās rāda, ka šie mērķi un rādītāji jādefinē saskaņā ar intervences loģiku.

| 20. | Intervences loģiku var definēt kā iespējamu cēloņsakarību virkni, kas parāda, kā intervence sasniegs tās galvenos mērķus (19). Komisijas pamatnostādnēs par novērtēšanu ir teikts, ka intervences loģika nodrošina “konceptuālu saikni no intervences ieguldījuma līdz iegūtajiem faktiskajiem rezultātiem un tālāk līdz ietekmei uz sabiedrību koprezultāta un iznākuma veidā” (20). Visā šajā ziņojumā ir izmantota šī definīcija. |
| --- | --- |

20.

Intervences loģiku var definēt kā iespējamu cēloņsakarību virkni, kas parāda, kā intervence sasniegs tās galvenos mērķus (19). Komisijas pamatnostādnēs par novērtēšanu ir teikts, ka intervences loģika nodrošina “konceptuālu saikni no intervences ieguldījuma līdz iegūtajiem faktiskajiem rezultātiem un tālāk līdz ietekmei uz sabiedrību koprezultāta un iznākuma veidā” (20). Visā šajā ziņojumā ir izmantota šī definīcija.

| 21. | Palāta izvērtēja, kādā mērā pamatprogrammām un tajās ietilpstošajām programmām bija izstrādāta intervences loģika, kas tādējādi nodrošina pietiekamu pamatojumu novērtējumam un uzraudzībai. |
| --- | --- |

21.

Palāta izvērtēja, kādā mērā pamatprogrammām un tajās ietilpstošajām programmām bija izstrādāta intervences loģika, kas tādējādi nodrošina pietiekamu pamatojumu novērtējumam un uzraudzībai.

Pamatprogrammu intervences loģika nav skaidri formulēta

| 22. | Intervences loģikas definēšanai jau no paša sākuma būtu jābūt programmas izstrādes pamatelementam. Līguma 163. pantam, kurā norādīta vajadzība stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko pamatu un veicināt konkurētspēju, būtu jānodrošina sākumpunkts šādai pamatprogrammu intervences loģikai (sk. 2. punktu). Precizējumi būtu vajadzīgi attiecībā uz dažādām zinātnes jomām, uz kurām attiecas pamatprogrammas, un dažādiem izmantotajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

22.

Intervences loģikas definēšanai jau no paša sākuma būtu jābūt programmas izstrādes pamatelementam. Līguma 163. pantam, kurā norādīta vajadzība stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko pamatu un veicināt konkurētspēju, būtu jānodrošina sākumpunkts šādai pamatprogrammu intervences loģikai (sk. 2. punktu). Precizējumi būtu vajadzīgi attiecībā uz dažādām zinātnes jomām, uz kurām attiecas pamatprogrammas, un dažādiem izmantotajiem instrumentiem.

| 23. | Tomēr skaidri formulēts loģiskais modelis, kas izskaidrotu, kā pamatprogrammas un tajās ietilpstošās programmas veicina zinātnes un tehnoloģiju progresu un jauninājumus, iztrūkst visos līmeņos. |
| --- | --- |

23.

Tomēr skaidri formulēts loģiskais modelis, kas izskaidrotu, kā pamatprogrammas un tajās ietilpstošās programmas veicina zinātnes un tehnoloģiju progresu un jauninājumus, iztrūkst visos līmeņos.

| 24. | Intervences loģikas trūkumu pamatprogrammām uzsvēra arī 2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa, kura norādīja, ka “ekspertu grupas – tādas kā šī – ir aicinātas aizpildīt plaisu starp pierādījumiem, kas galvenokārt savākti projektu līmenī, no vienas puses, un pētniecības politikas augstāka līmeņa sociālekonomiskajiem mērķiem, no otras puses. Tomēr tas, kādā veidā pamatprogramma ir plānota, šobrīd apgrūtina šādas saiknes veidošanu. Pamatprogrammai trūkst skaidri formulētas loģikas, kas savienotu augstākos mērķus ar konkrētiem pētniecības un zināšanu mērķiem” (21). |
| --- | --- |

24.

Intervences loģikas trūkumu pamatprogrammām uzsvēra arī 2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa, kura norādīja, ka “ekspertu grupas – tādas kā šī – ir aicinātas aizpildīt plaisu starp pierādījumiem, kas galvenokārt savākti projektu līmenī, no vienas puses, un pētniecības politikas augstāka līmeņa sociālekonomiskajiem mērķiem, no otras puses. Tomēr tas, kādā veidā pamatprogramma ir plānota, šobrīd apgrūtina šādas saiknes veidošanu. Pamatprogrammai trūkst skaidri formulētas loģikas, kas savienotu augstākos mērķus ar konkrētiem pētniecības un zināšanu mērķiem” (21).

| 25. | Atšķirīgu pieeju izmanto dažās dalībvalstīs (piem., Nīderlandē un Somijā) un ASV (sk. 3. attēlu), kur intervences loģikas definēšana ir daudz plašāk izplatīta, un Kanādā, kur tā ir obligāta visām programmām (sk. III pielikumu). Intervences loģikas izmantošana programmu izstrādē tiešām nodrošina to, ka programmas ir koncentrētākas un labāk strukturētas. Komisija ievieš intervences loģiku arī citās Kopienas politikas jomās (piem., ārējā atbalstā) (22).
  3. attēls
  Mērķu hierarhijas definēšana, kas pamatota ar loģiskajiem modeļiem. ASV lauksaimniecības pētniecības paraugs








  Politika | Programma | Projekts |
| --- | --- | --- | --- |
| Politikas mērķis
  : sekmēt zemnieku ģimeņu iztikas līdzekļu palielināšanos | | |
| Uzdevums
  : panākt lauksaimnieciskās ražošanas, produktivitātes un ienākumu pieaugumu zemnieku mājsaimniecībās | Programmas mērķis
  : sekmēt lauksaimnieciskās ražošanas, produktivitātes un ienākumu pieaugumu zemnieku mājsaimniecībās | |
| Paredzamais rezultāts
  : mērķa grupas zemnieki vairāk izmanto uzlabotas lauksaimniecības tehnoloģijas | Uzdevums
  : uzlabotas lauksaimniecības tehnoloģijas izmantošana zemnieku saimniecībās (piem., rīsu audzēšanā) | Projekta mērķis
  : veicināt ieteikto uzlaboto tehnoloģiju plašāku lietošanu |
| | Paredzamais rezultāts
  : mērķa grupas zemniekiem sniegti/izplatīti ieteikumi | Uzdevums
  : sniegt ieteikumus par uzlabotām tehnoloģijām, kas piemērotas mērķa grupas zemniekiem |
| | | Paredzamie rezultāti (piemēri):








  1 | Izraudzītas tehnoloģijas, pamatojoties un zemnieku prioritātēm |

25.

Atšķirīgu pieeju izmanto dažās dalībvalstīs (piem., Nīderlandē un Somijā) un ASV (sk. 3. attēlu), kur intervences loģikas definēšana ir daudz plašāk izplatīta, un Kanādā, kur tā ir obligāta visām programmām (sk. III pielikumu). Intervences loģikas izmantošana programmu izstrādē tiešām nodrošina to, ka programmas ir koncentrētākas un labāk strukturētas. Komisija ievieš intervences loģiku arī citās Kopienas politikas jomās (piem., ārējā atbalstā) (22).

3. attēls

Mērķu hierarhijas definēšana, kas pamatota ar loģiskajiem modeļiem. ASV lauksaimniecības pētniecības paraugs

Politika

Programma

Projekts

Politikas mērķis
  : sekmēt zemnieku ģimeņu iztikas līdzekļu palielināšanos

Uzdevums
  : panākt lauksaimnieciskās ražošanas, produktivitātes un ienākumu pieaugumu zemnieku mājsaimniecībās

Programmas mērķis
  : sekmēt lauksaimnieciskās ražošanas, produktivitātes un ienākumu pieaugumu zemnieku mājsaimniecībās

Paredzamais rezultāts
  : mērķa grupas zemnieki vairāk izmanto uzlabotas lauksaimniecības tehnoloģijas

Uzdevums
  : uzlabotas lauksaimniecības tehnoloģijas izmantošana zemnieku saimniecībās (piem., rīsu audzēšanā)

Projekta mērķis
  : veicināt ieteikto uzlaboto tehnoloģiju plašāku lietošanu

Paredzamais rezultāts
  : mērķa grupas zemniekiem sniegti/izplatīti ieteikumi

Uzdevums
  : sniegt ieteikumus par uzlabotām tehnoloģijām, kas piemērotas mērķa grupas zemniekiem

Paredzamie rezultāti (piemēri):

1

Izraudzītas tehnoloģijas, pamatojoties un zemnieku prioritātēm

| 2 | Tehnoloģijas ir izstrādātas un pielāgotas |
| --- | --- |

2

Tehnoloģijas ir izstrādātas un pielāgotas

| 3 | Tehnoloģijas ir pārbaudītas zemnieku saimniecībās |
| --- | --- |

3

Tehnoloģijas ir pārbaudītas zemnieku saimniecībās

Avots: ASV Nacionālā lauksaimniecības pētniecības padome.

| 26. | Ja nesistematizē pamatojumu, kas pakārtots publiskajai intervencei, un pieņemto cēloņsakarību saikni (saskaņā ar kuru programmu detalizēti plāno, izpilda un izvērtē), pamatprogrammu efektīva novērtēšana un uzraudzība ir apgrūtināta un veids, kādā nosaka programmas mērķus un izpildes rādītājus, jo īpaši rada šīs grūtības. |
| --- | --- |

26.

Ja nesistematizē pamatojumu, kas pakārtots publiskajai intervencei, un pieņemto cēloņsakarību saikni (saskaņā ar kuru programmu detalizēti plāno, izpilda un izvērtē), pamatprogrammu efektīva novērtēšana un uzraudzība ir apgrūtināta un veids, kādā nosaka programmas mērķus un izpildes rādītājus, jo īpaši rada šīs grūtības.

Bez skaidri formulēta loģiskā modeļa ir grūtāk nospraust saskanīgus programmas mērķus

| 27. | Ja publiskajai intervencei pakārtotais loģiskais pamatojums nav skaidri formulēts, ir grūtāk saskanīgi nospraust un strukturēt programmas mērķus. To parāda tas, ka:






  — | nav skaidrs, kādā veidā pamatprogrammu programmas mērķi saskan ar politikas mērķiem, piem., vispārējo mērķi Līguma 163. pantā un mērķiem, kas formulēti Lisabonas stratēģijā un Barselonas deklarācijā (sk. 2. un 7. punktu), |
| --- | --- | --- |

27.

Ja publiskajai intervencei pakārtotais loģiskais pamatojums nav skaidri formulēts, ir grūtāk saskanīgi nospraust un strukturēt programmas mērķus. To parāda tas, ka:

—

nav skaidrs, kādā veidā pamatprogrammu programmas mērķi saskan ar politikas mērķiem, piem., vispārējo mērķi Līguma 163. pantā un mērķiem, kas formulēti Lisabonas stratēģijā un Barselonas deklarācijā (sk. 2. un 7. punktu),

| — | ne vienmēr ir redzama sakarība starp atsevišķiem programmas mērķiem – gan dažādos tiesību aktu līmeņos (piemēram, pamatprogrammas lēmums, īpašās programmas lēmums un noteikumi par līdzdalību un izplatīšanu), gan starp pamata tiesību aktiem un Komisijas darba programmām. |
| --- | --- |

—

ne vienmēr ir redzama sakarība starp atsevišķiem programmas mērķiem – gan dažādos tiesību aktu līmeņos (piemēram, pamatprogrammas lēmums, īpašās programmas lēmums un noteikumi par līdzdalību un izplatīšanu), gan starp pamata tiesību aktiem un Komisijas darba programmām.

| 28. | Komisija ir mēģinājusi nospraust darbības mērķus darba programmās, pamatojoties uz programmu mērķiem, kas definēti pamatprogrammu tiesību aktos, tomēr gandrīz visos gadījumos šajās iniciatīvās nav precizēta programmām pakārtotā loģika, un darba programmās izklāstītie mērķi nebija konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar noteiktiem termiņiem (SMART). Šādu regulējumu 2003. gadā ieviesa ar Finanšu regulu (23). |
| --- | --- |

28.

Komisija ir mēģinājusi nospraust darbības mērķus darba programmās, pamatojoties uz programmu mērķiem, kas definēti pamatprogrammu tiesību aktos, tomēr gandrīz visos gadījumos šajās iniciatīvās nav precizēta programmām pakārtotā loģika, un darba programmās izklāstītie mērķi nebija konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar noteiktiem termiņiem (SMART). Šādu regulējumu 2003. gadā ieviesa ar Finanšu regulu (23).

| 29. | Nav skaidrs, cik lielā mērā iespējams izsekot politikas mērķiem īpašajās programmās, darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus līdz atsevišķu Kopienas līdzfinansētu projektu līmenim. Kamēr nav noskaidrota šī saikne, nav iespējams izvērtēt pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu ieguldījumu šo politikas mērķu sasniegšanā. Revīzijā konstatēja, ka Komisija savos novērtējumos ir sniegusi maz pārliecinošu pierādījumu par ilgāka termiņa mērķu sasniegšanu gan projektu, gan programmu līmenī, vai arī šādi pierādījumi nemaz nebija sniegti (sk. 82. punktu). |
| --- | --- |

29.

Nav skaidrs, cik lielā mērā iespējams izsekot politikas mērķiem īpašajās programmās, darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus līdz atsevišķu Kopienas līdzfinansētu projektu līmenim. Kamēr nav noskaidrota šī saikne, nav iespējams izvērtēt pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu ieguldījumu šo politikas mērķu sasniegšanā. Revīzijā konstatēja, ka Komisija savos novērtējumos ir sniegusi maz pārliecinošu pierādījumu par ilgāka termiņa mērķu sasniegšanu gan projektu, gan programmu līmenī, vai arī šādi pierādījumi nemaz nebija sniegti (sk. 82. punktu).

Bez skaidri formulētas intervences loģikas un skaidriem mērķiem ir grūtāk izstrādāt izpildes rādītājus

| 30. | Nepārprotami formulēta loģiskā modeļa un skaidri definētu programmas mērķu trūkums ir arī traucējis izstrādāt izpildes rādītājus programmas mērķu sasniegšanas uzraudzībai attiecībā uz faktiskajiem rezultātiem, iznākumu un ietekmi tādā mērā, ka līdz šim šādi efektivitātes rādītāji pamatprogrammām nemaz nav definēti (sk. 73. punktu). |
| --- | --- |

30.

Nepārprotami formulēta loģiskā modeļa un skaidri definētu programmas mērķu trūkums ir arī traucējis izstrādāt izpildes rādītājus programmas mērķu sasniegšanas uzraudzībai attiecībā uz faktiskajiem rezultātiem, iznākumu un ietekmi tādā mērā, ka līdz šim šādi efektivitātes rādītāji pamatprogrammām nemaz nav definēti (sk. 73. punktu).

| 31. | Šāds stāvoklis apgrūtina šo programmu finansēto uzsākto projektu pārskatīšanu un izpildīto projektu ex post novērtēšanu, kā arī sarežģī novērtējumu salīdzināšanu projektu un programmu līmenī (sk. I pielikumu un 84. punktu). |
| --- | --- |

31.

Šāds stāvoklis apgrūtina šo programmu finansēto uzsākto projektu pārskatīšanu un izpildīto projektu ex post novērtēšanu, kā arī sarežģī novērtējumu salīdzināšanu projektu un programmu līmenī (sk. I pielikumu un 84. punktu).

Šobrīd īstenotā ABB/ABM nav piemērots instruments pamatprogrammu rezultātu mērīšanai

| 32. | Daži rādītāji, kas raksturo programmu izpildes produktivitāti (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks), ir atrodami Komisijas ikgadējos uzraudzības ziņojumos un arī saistībā ar Komisijas sistēmu pārvaldībai pa darbības jomām (ABM). |
| --- | --- |

32.

Daži rādītāji, kas raksturo programmu izpildes produktivitāti (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks), ir atrodami Komisijas ikgadējos uzraudzības ziņojumos un arī saistībā ar Komisijas sistēmu pārvaldībai pa darbības jomām (ABM).

| 33. | Tomēr līdz šim “pētniecības ģenerāldirektorāti” – pat īstenojot vienu un to pašu īpašo programmu (vai apakšprogrammu) – nav piemērojuši standartizētu vai salīdzināmu nomenklatūru budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (ABB) un saistītus rādītājus. Tādējādi šos rādītājus nevar izmantot, lai salīdzinātu izpildi dažādās programmās un pašās programmās.

  2. izcēlumsABB/ABM, kuru šobrīd īsteno “pētniecības ģenerāldirektorāti”ABB/ABM sistēmā uz pamatprogrammām attiecas divas dažādas politikas jomas, kurās pamatprogrammu darbības ir parādītas saskaņā ar katram ģenerāldirektorātam atšķirīgu nomenklatūru (24). Tas attiecas pat uz tām īpašajām programmām un apakšprogrammām, kuras īsteno vairāk nekā viens ĢD. ABM mērķi bija definēti saskaņā ar atšķirīgiem pakārtotajiem principiem (25), un – kā to norāda Komisijas iekšējās revīzijas dienests (26) – tie galvenokārt bija vispārīgi formulēti un aprakstīja centienus vai darbības. Rādītāji pārsvarā bija orientēti uz resursu izlietojumu (piem., sanāksmju skaits utt.). Daži rādītāji attiecās uz procesa produktivitāti (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks), bet tie nebija salīdzināmi starp programmām un ģenerāldirektorātiem, jo bija atšķirības ABB nomenklatūrā, ĢD raksturīgos pieņēmumos (tādos kā konkrētu administratīvu procesu sākums un beigas) un pakārtotajā datu kopā (piem., dotācijas līguma veids, maksājuma veids), kas ņemta vērā rādītāju aprēķinos. |
| --- | --- |

33.

Tomēr līdz šim “pētniecības ģenerāldirektorāti” – pat īstenojot vienu un to pašu īpašo programmu (vai apakšprogrammu) – nav piemērojuši standartizētu vai salīdzināmu nomenklatūru budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (ABB) un saistītus rādītājus. Tādējādi šos rādītājus nevar izmantot, lai salīdzinātu izpildi dažādās programmās un pašās programmās.

2. izcēlumsABB/ABM, kuru šobrīd īsteno “pētniecības ģenerāldirektorāti”ABB/ABM sistēmā uz pamatprogrammām attiecas divas dažādas politikas jomas, kurās pamatprogrammu darbības ir parādītas saskaņā ar katram ģenerāldirektorātam atšķirīgu nomenklatūru (24). Tas attiecas pat uz tām īpašajām programmām un apakšprogrammām, kuras īsteno vairāk nekā viens ĢD. ABM mērķi bija definēti saskaņā ar atšķirīgiem pakārtotajiem principiem (25), un – kā to norāda Komisijas iekšējās revīzijas dienests (26) – tie galvenokārt bija vispārīgi formulēti un aprakstīja centienus vai darbības. Rādītāji pārsvarā bija orientēti uz resursu izlietojumu (piem., sanāksmju skaits utt.). Daži rādītāji attiecās uz procesa produktivitāti (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks), bet tie nebija salīdzināmi starp programmām un ģenerāldirektorātiem, jo bija atšķirības ABB nomenklatūrā, ĢD raksturīgos pieņēmumos (tādos kā konkrētu administratīvu procesu sākums un beigas) un pakārtotajā datu kopā (piem., dotācijas līguma veids, maksājuma veids), kas ņemta vērā rādītāju aprēķinos.

Ieteikumi

34.

| 34. | Komisijai, izstrādājot turpmākos tiesību aktu projektus Padomei un Eiropas Parlamentam, jānorāda skaidra intervences loģika pamatprogrammai kopumā un tās sastāvdaļām. |
| --- | --- |

Komisijai, izstrādājot turpmākos tiesību aktu projektus Padomei un Eiropas Parlamentam, jānorāda skaidra intervences loģika pamatprogrammai kopumā un tās sastāvdaļām.

| 35. | Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu Komisijas pienākums būtu:






  — | skaidri izklāstīt pamatprogrammas un tajā ietilpstošo īpašo programmu (un apakšprogrammu) mērķus un to, kā šos mērķus sasniegt, |
| --- | --- | --- |

35.

Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu Komisijas pienākums būtu:

—

skaidri izklāstīt pamatprogrammas un tajā ietilpstošo īpašo programmu (un apakšprogrammu) mērķus un to, kā šos mērķus sasniegt,

| — | precizēt saikni starp zinātniskajiem un sociālekonomiskajiem mērķiem katrai īpašajai programmai (un apakšprogrammai) un |
| --- | --- |

—

precizēt saikni starp zinātniskajiem un sociālekonomiskajiem mērķiem katrai īpašajai programmai (un apakšprogrammai) un

| — | definēt atbilstīgus darbības mērķus. |
| --- | --- |

—

definēt atbilstīgus darbības mērķus.

| 36. | Septītās pamatprogrammas uzraudzības sistēmā Komisijai jāievieš ierobežots, bet līdzsvarots izpildes rādītāju kopums, kas mēra programmas izpildes produktivitāti un efektivitāti katrai īpašajai programmai (un apakšprogrammai). |
| --- | --- |

36.

Septītās pamatprogrammas uzraudzības sistēmā Komisijai jāievieš ierobežots, bet līdzsvarots izpildes rādītāju kopums, kas mēra programmas izpildes produktivitāti un efektivitāti katrai īpašajai programmai (un apakšprogrammai).

| 37. | “Pētniecības ģenerāldirektorātiem” jāharmonizē ABM/ABB nomenklatūra, lai padarītu izpildes rādītājus salīdzināmus laikā un, ja iespējams, starp īpašajām programmām (un apakšprogrammām). |
| --- | --- |

37.

“Pētniecības ģenerāldirektorātiem” jāharmonizē ABM/ABB nomenklatūra, lai padarītu izpildes rādītājus salīdzināmus laikā un, ja iespējams, starp īpašajām programmām (un apakšprogrammām).

Vērtēšanas stratēģija

| 38. | Vērtēšanas stratēģija nodrošina konceptuālu sistēmu, saskaņā ar kuru vērtēšanas pasākumus iecer, plāno, izpilda un izmanto. Laba prakse citās ES budžeta jomās un citviet rāda, ka šādas stratēģijas izveidē jāņem vērā svarīgākie juridiskie, organizatoriskie un metodoloģiskie jautājumi, kas skar programmu vērtēšanu, tostarp tas, kādi novērtējumi jāveic, kam un kad tie jāveic, kā jāvāc dati, kāda metodoloģiskā pieeja jāizmanto un kā jāpaziņo konstatējumi un jāveic to pēcpārbaude. |
| --- | --- |

38.

Vērtēšanas stratēģija nodrošina konceptuālu sistēmu, saskaņā ar kuru vērtēšanas pasākumus iecer, plāno, izpilda un izmanto. Laba prakse citās ES budžeta jomās un citviet rāda, ka šādas stratēģijas izveidē jāņem vērā svarīgākie juridiskie, organizatoriskie un metodoloģiskie jautājumi, kas skar programmu vērtēšanu, tostarp tas, kādi novērtējumi jāveic, kam un kad tie jāveic, kā jāvāc dati, kāda metodoloģiskā pieeja jāizmanto un kā jāpaziņo konstatējumi un jāveic to pēcpārbaude.

| 39. | Šādas stratēģijas izstrāde un tās īstenošanas nodrošināšana ir priekšnosacījums, lai novērtēšana kļūtu par Komisijas organizācijas kultūras un lēmumu pieņemšanas procesa sastāvdaļu. Tomēr, ņemot vērā pamatprogrammu aptverto zinātnes jomu daudzveidību, Palāta atzīst, ka šādai stratēģijai jāparedz pietiekama elastība katram atbildīgajam ĢD, un tā nedrīkst būt pārlieku ierobežojoša. |
| --- | --- |

39.

Šādas stratēģijas izstrāde un tās īstenošanas nodrošināšana ir priekšnosacījums, lai novērtēšana kļūtu par Komisijas organizācijas kultūras un lēmumu pieņemšanas procesa sastāvdaļu. Tomēr, ņemot vērā pamatprogrammu aptverto zinātnes jomu daudzveidību, Palāta atzīst, ka šādai stratēģijai jāparedz pietiekama elastība katram atbildīgajam ĢD, un tā nedrīkst būt pārlieku ierobežojoša.

| 40. | Palāta pārbaudīja, kādā mērā Komisijai bija šāda pamatprogrammu vērtēšanas stratēģija. |
| --- | --- |

40.

Palāta pārbaudīja, kādā mērā Komisijai bija šāda pamatprogrammu vērtēšanas stratēģija.

Nav visaptverošas vērtēšanas stratēģijas pamatprogrammām

| 41. | Komisija pirmo reizi publiskoja pamatprogrammu vērtēšanas pieeju pagājušā gadsimta astoņdesmitajos gados (27). To atjaunināja 1996. gadā, kad Komisija informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par to, ko tā tolaik uzskatīja par svarīgiem uzraudzības un vērtēšanas pakārtotajiem principiem, un izklāstīja paredzēto pieeju pēc Ceturtās pamatprogrammas pieņemšanas (28). Tomēr tā nebija iepriekš minētā visaptverošā vērtēšanas stratēģija (sk. 38. un 39. punktu). Turklāt no 1996. līdz 2006. gadam Komisija nav pārskatījusi pēc būtības savu pieeju PP5 un PP6 vērtēšanai, lai gan pamatprogrammas ir mainījušās gan tvēruma, gan orientācijas ziņā (sk. 7. punktu). Proti, “pētniecības ģenerāldirektorāti” nav vienojušies par konsekventu pieeju pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanai ārpus tiesību aktu prasībām, kas pieņemtas 1999. gadā (Piektajai pamatprogrammai), 2002. gadā (Sestajai pamatprogrammai) un 2006. gadā (Septītajai pamatprogrammai) (29). |
| --- | --- |

41.

Komisija pirmo reizi publiskoja pamatprogrammu vērtēšanas pieeju pagājušā gadsimta astoņdesmitajos gados (27). To atjaunināja 1996. gadā, kad Komisija informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par to, ko tā tolaik uzskatīja par svarīgiem uzraudzības un vērtēšanas pakārtotajiem principiem, un izklāstīja paredzēto pieeju pēc Ceturtās pamatprogrammas pieņemšanas (28). Tomēr tā nebija iepriekš minētā visaptverošā vērtēšanas stratēģija (sk. 38. un 39. punktu). Turklāt no 1996. līdz 2006. gadam Komisija nav pārskatījusi pēc būtības savu pieeju PP5 un PP6 vērtēšanai, lai gan pamatprogrammas ir mainījušās gan tvēruma, gan orientācijas ziņā (sk. 7. punktu). Proti, “pētniecības ģenerāldirektorāti” nav vienojušies par konsekventu pieeju pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanai ārpus tiesību aktu prasībām, kas pieņemtas 1999. gadā (Piektajai pamatprogrammai), 2002. gadā (Sestajai pamatprogrammai) un 2006. gadā (Septītajai pamatprogrammai) (29).

| 42. | Pašreizējā programmu posmā šādas stratēģiskas pieejas trūkums vērtēšanai šajā jomā jo īpaši rada problēmas tāpēc, ka Septīto pamatprogrammu kopīgi īsteno vairāki ĢD, EPP (Eiropas Pētniecības padome) un izpildaģentūras, un Finanšu regula prasa obligātu personāla rotāciju svarīgos amatos. Tas ir arī pretstatā pašreizējai praksei ārējā atbalsta jomā (kas ir otrā lielākā Komisijas tiešās pārvaldības sfēra). Šajā jomā attiecīgie ģenerāldirektorāti kopš 2002. gada ir vienojušies par vienotām daudzgadu vērtēšanas stratēģijām, kas saistītas ar programmu posmiem (sk. 52. punktu). |
| --- | --- |

42.

Pašreizējā programmu posmā šādas stratēģiskas pieejas trūkums vērtēšanai šajā jomā jo īpaši rada problēmas tāpēc, ka Septīto pamatprogrammu kopīgi īsteno vairāki ĢD, EPP (Eiropas Pētniecības padome) un izpildaģentūras, un Finanšu regula prasa obligātu personāla rotāciju svarīgos amatos. Tas ir arī pretstatā pašreizējai praksei ārējā atbalsta jomā (kas ir otrā lielākā Komisijas tiešās pārvaldības sfēra). Šajā jomā attiecīgie ģenerāldirektorāti kopš 2002. gada ir vienojušies par vienotām daudzgadu vērtēšanas stratēģijām, kas saistītas ar programmu posmiem (sk. 52. punktu).

| 43. | Skaidri formulētas vērtēšanas stratēģijas trūkums ir krasā pretstatā arī stāvoklim ASV un Kanādā, kur stratēģiju paredz tiesiskais regulējums (sk. III pielikumu). |
| --- | --- |

43.

Skaidri formulētas vērtēšanas stratēģijas trūkums ir krasā pretstatā arī stāvoklim ASV un Kanādā, kur stratēģiju paredz tiesiskais regulējums (sk. III pielikumu).

| 44. | Kā turpmāk aprakstīts, ir būtiskas atšķirības pamatprogrammu vērtējuma tvērumā un intensitātē. Bija arī citas nepilnības, piemēram, koordinācijas problēmas, atšķirības metodoloģiskajā pieejā, ar laika plānošanu saistītās problēmas un nepilnības novērtēšanas konstatējumu paziņošanā un pēcpārbaudē. Tās iztirzātas šā ziņojuma turpmākajās iedaļās. Tas atspoguļo visaptverošas vērtēšanas stratēģijas trūkumu pamatprogrammām. |
| --- | --- |

44.

Kā turpmāk aprakstīts, ir būtiskas atšķirības pamatprogrammu vērtējuma tvērumā un intensitātē. Bija arī citas nepilnības, piemēram, koordinācijas problēmas, atšķirības metodoloģiskajā pieejā, ar laika plānošanu saistītās problēmas un nepilnības novērtēšanas konstatējumu paziņošanā un pēcpārbaudē. Tās iztirzātas šā ziņojuma turpmākajās iedaļās. Tas atspoguļo visaptverošas vērtēšanas stratēģijas trūkumu pamatprogrammām.

Atšķirības pamatprogrammu vērtējuma tvērumā un intensitātē

| 45. | Pamatprogrammās ietilpst vairākas īpašās programmas (un apakšprogrammas), kas var būtiski atšķirties pēc uzdevuma, pakārtotās dinamikas un budžeta apropriācijām (ziņas par Septīto pamatprogrammu sk. IV pielikumā). Kopumā dažādu pamatprogrammu lēmumu īpašie noteikumi un Finanšu regula (30) (kas prasa novērtēt programmas un darbības, kas saistītas ar lieliem izdevumiem) norāda, ka tiesību aktu prasība novērtēt gan pamatprogrammu kopumā, gan lielāko daļu tajā ietilpstošo īpašo programmu ir bijusi spēkā kopš Ceturtās pamatprogrammas. |
| --- | --- |

45.

Pamatprogrammās ietilpst vairākas īpašās programmas (un apakšprogrammas), kas var būtiski atšķirties pēc uzdevuma, pakārtotās dinamikas un budžeta apropriācijām (ziņas par Septīto pamatprogrammu sk. IV pielikumā). Kopumā dažādu pamatprogrammu lēmumu īpašie noteikumi un Finanšu regula (30) (kas prasa novērtēt programmas un darbības, kas saistītas ar lieliem izdevumiem) norāda, ka tiesību aktu prasība novērtēt gan pamatprogrammu kopumā, gan lielāko daļu tajā ietilpstošo īpašo programmu ir bijusi spēkā kopš Ceturtās pamatprogrammas.

| 46. | Komisija nav izstrādājusi noteikumus par to, kad jānovērtē pamatprogrammu īpašās programmas vai apakšprogrammas, vai kopēju robežvērtību, virs kuras tas jādara. Tādējādi nav konsekventi interpretēts tas, kas jāvērtē un kādā detalizācijas pakāpē tas jādara:






  — | Informācijas sabiedrības ĢD uzskatīja, ka IST programma pati par sevi ir lielu izdevumu programma, un 2004. gadā organizēja pilnu piecu gadu novērtējumu paralēli tam novērtējumam, ko veica visai pamatprogrammai kopumā, |
| --- | --- | --- |

46.

Komisija nav izstrādājusi noteikumus par to, kad jānovērtē pamatprogrammu īpašās programmas vai apakšprogrammas, vai kopēju robežvērtību, virs kuras tas jādara. Tādējādi nav konsekventi interpretēts tas, kas jāvērtē un kādā detalizācijas pakāpē tas jādara:

—

Informācijas sabiedrības ĢD uzskatīja, ka IST programma pati par sevi ir lielu izdevumu programma, un 2004. gadā organizēja pilnu piecu gadu novērtējumu paralēli tam novērtējumam, ko veica visai pamatprogrammai kopumā,

| — | Pētniecības ĢD nesistemātiski organizēja šādu vērtēšanu īpašo programmu līmenī, lai gan budžetus dažām programmām, par kurām šis ģenerāldirektorāts bija atbildīgs, bija iespējams salīdzināt. |
| --- | --- |

—

Pētniecības ĢD nesistemātiski organizēja šādu vērtēšanu īpašo programmu līmenī, lai gan budžetus dažām programmām, par kurām šis ģenerāldirektorāts bija atbildīgs, bija iespējams salīdzināt.

| 47. | Tādējādi 2004. gada piecu gadu novērtējumā Ceturtās un Piektās pamatprogrammas būtiskas daļas nemaz netika izvērtētas (tas atbilst 30 % no visām budžeta apropriācijā m Ceturtajai pamatprogrammai un 50 % no Piektās pamatprogrammas budžeta apropriācijām). Tas nozīmē, ka Komisija neizpildīja novērtēšanas prasības, kas norādītas Finanšu regulas 27. pantā. |
| --- | --- |

47.

Tādējādi 2004. gada piecu gadu novērtējumā Ceturtās un Piektās pamatprogrammas būtiskas daļas nemaz netika izvērtētas (tas atbilst 30 % no visām budžeta apropriācijā m Ceturtajai pamatprogrammai un 50 % no Piektās pamatprogrammas budžeta apropriācijām). Tas nozīmē, ka Komisija neizpildīja novērtēšanas prasības, kas norādītas Finanšu regulas 27. pantā.

| 48. | Šī atšķirīgā interpretācija attiecībā uz obligātajām tiesību aktu prasībām novērtēšanai un tādējādi nepietiekami veiktā pamatprogrammu novērtēšana pagātnē liecina par koordinācijas trūkumu un ir sekas tam, ka Komisijai nav stratēģiskas pieejas pamatprogrammu vērtēšanā. |
| --- | --- |

48.

Šī atšķirīgā interpretācija attiecībā uz obligātajām tiesību aktu prasībām novērtēšanai un tādējādi nepietiekami veiktā pamatprogrammu novērtēšana pagātnē liecina par koordinācijas trūkumu un ir sekas tam, ka Komisijai nav stratēģiskas pieejas pamatprogrammu vērtēšanā.

Ieteikumi

49.

| 49. | “Pētniecības ģenerāldirektorātiem” steidzami jāizstrādā vienota vērtēšanas stratēģija pamatprogrammām un jāvienojas par to. Šai stratēģijai nav jābūt pārlieku ierobežojošai, bet tai jāparedz konsekventa pieeja pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu novērtēšanai. Šādas stratēģijas uzdevums ir arī nodrošināt metodiku saistībā ar obligāto līmeni, kurā jāveic detalizēts vērtējums, lai ņemtu vērā katras zinātnes nozares īpatnības. |
| --- | --- |

“Pētniecības ģenerāldirektorātiem” steidzami jāizstrādā vienota vērtēšanas stratēģija pamatprogrammām un jāvienojas par to. Šai stratēģijai nav jābūt pārlieku ierobežojošai, bet tai jāparedz konsekventa pieeja pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu novērtēšanai. Šādas stratēģijas uzdevums ir arī nodrošināt metodiku saistībā ar obligāto līmeni, kurā jāveic detalizēts vērtējums, lai ņemtu vērā katras zinātnes nozares īpatnības.

Pamatprogrammu vērtēšanas organizēšana

| 50. | Pamatprogrammu vērtēšanai ir vajadzīgs atbilstīgu organizatorisku pasākumu atbalsts. Šiem pasākumiem ir jāizriet no Komisijas stratēģiskās orientācijas pamatprogrammu vērtēšanai. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā organizatoriskā struktūra nodrošināja to, lai vērtēšanas sistēma būtu pienācīgi koordinēta, lai tai būtu atbilstīgi resursi un lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu. |
| --- | --- |

50.

Pamatprogrammu vērtēšanai ir vajadzīgs atbilstīgu organizatorisku pasākumu atbalsts. Šiem pasākumiem ir jāizriet no Komisijas stratēģiskās orientācijas pamatprogrammu vērtēšanai. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā organizatoriskā struktūra nodrošināja to, lai vērtēšanas sistēma būtu pienācīgi koordinēta, lai tai būtu atbilstīgi resursi un lai ieinteresētās puses vērtēšanu uztvertu kā pietiekami neatkarīgu.

Komisija

Pamatprogrammas īsteno vairāki ĢD kopā, bet atbildība par novērtēšanu ir decentralizēta

| 51. | Komisijā atsevišķi ĢD ir atbildīgi par izdevumu programmu novērtēšanu (sk. 8. punktu), un katrā ĢD ir izveidotas vērtēšanas struktūrvienības. Šīs vērtēšanas struktūrvienības atbild par vērtēšanu plānošanu, koordinēšanu un izpildi. |
| --- | --- |

51.

Komisijā atsevišķi ĢD ir atbildīgi par izdevumu programmu novērtēšanu (sk. 8. punktu), un katrā ĢD ir izveidotas vērtēšanas struktūrvienības. Šīs vērtēšanas struktūrvienības atbild par vērtēšanu plānošanu, koordinēšanu un izpildi.

| 52. | Tas, ka nav īpašas koordinējošas iestādes vai vienas struktūras, kas vērtētu pamatprogrammas kopumā, tādas kā kopējs vērtēšanas birojs “pētniecības ģenerāldirektorātiem”, ir pretstatā citām politikas jomām. Ārējā atbalsta jomā trim ĢD (Attīstības, Ārējo sakaru un EuropeAid) ir izveidota kopēja vērtēšanas struktūrvienība, kas atbild par vērtēšanu Komisijas attīstības programmām trešās valstīs (sk. 42. punktu). |
| --- | --- |

52.

Tas, ka nav īpašas koordinējošas iestādes vai vienas struktūras, kas vērtētu pamatprogrammas kopumā, tādas kā kopējs vērtēšanas birojs “pētniecības ģenerāldirektorātiem”, ir pretstatā citām politikas jomām. Ārējā atbalsta jomā trim ĢD (Attīstības, Ārējo sakaru un EuropeAid) ir izveidota kopēja vērtēšanas struktūrvienība, kas atbild par vērtēšanu Komisijas attīstības programmām trešās valstīs (sk. 42. punktu).

| 53. | Pētniecības ĢD ar Komisijas iekšējā pētniecības un tehnoloģiju attīstības vērtēšanas tīkla starpniecību nodrošina zināšanu apmaiņu starp dažādu ĢD vērtēšanas struktūrvienībām, bet tas nav tiesīgs noteikt obligātās vērtēšanas prasības. Šis mehānisms tomēr nav bijis pietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu koordinēšanu Komisijas veiktajai pamatprogrammu vērtēšanai. |
| --- | --- |

53.

Pētniecības ĢD ar Komisijas iekšējā pētniecības un tehnoloģiju attīstības vērtēšanas tīkla starpniecību nodrošina zināšanu apmaiņu starp dažādu ĢD vērtēšanas struktūrvienībām, bet tas nav tiesīgs noteikt obligātās vērtēšanas prasības. Šis mehānisms tomēr nav bijis pietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu koordinēšanu Komisijas veiktajai pamatprogrammu vērtēšanai.

| 54. | Komisija pārskatīja tās vispārējo pieeju vērtēšanai 2000., 2002. un arī 2007. gadā (sk. 14. punktu). Kaut arī netika konstatēti būtiski uzlabojumi veidā, kādā pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanu plāno, izstrādā un īsteno, kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības. |
| --- | --- |

54.

Komisija pārskatīja tās vispārējo pieeju vērtēšanai 2000., 2002. un arī 2007. gadā (sk. 14. punktu). Kaut arī netika konstatēti būtiski uzlabojumi veidā, kādā pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanu plāno, izstrādā un īsteno, kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības.

Komisijas centrālie dienesti nosaka standartus, bet nepārbauda to piemērošanu

| 55. | Komisijas centrālie dienesti (konkrēti – Budžeta ĢD un Ģenerālsekretariāts) sniedz metodoloģiskus ieteikumus, definē vienotus standartus Komisijā kopumā un uzrauga to, kā ģenerāldirektorāti un dienesti piemēro standartus (sk. 14. un 70. punktu), bet tie nevar noteikt, kā vērtēšana jāveic praksē. |
| --- | --- |

55.

Komisijas centrālie dienesti (konkrēti – Budžeta ĢD un Ģenerālsekretariāts) sniedz metodoloģiskus ieteikumus, definē vienotus standartus Komisijā kopumā un uzrauga to, kā ģenerāldirektorāti un dienesti piemēro standartus (sk. 14. un 70. punktu), bet tie nevar noteikt, kā vērtēšana jāveic praksē.

| 56. | ASV un Kanādas pieredze liecina: ja standartus izstrādājošas organizācijas veic izpildes uzraudzību, tas ievērojami veicina vērtēšanas sistēmas efektīvu darbību. Abās valstīs federālie departamenti izstrādā un piemēro sistēmu, ar kuras palīdzību galu galā spriež par to, cik veiksmīga ir programma (sk. III pielikumu). Kaut arī konteksts ir atšķirīgs, šo valstu sistēmas tomēr ir balstītas uz vienu un to pašu pamatprincipu, proti, iestādei, kas nav tā pati iestāde, kura īsteno programmu, ir jānovērtē vairāki vērtēšanas sistēmas koncepcijas aspekti un rūpīgi jāpārbauda tās efektivitāte. To pašu var vērot dažās dalībvalstīs (piem., Francijā (31), Spānijā (32) un Vācijā (33)), kur ārējas iestādes uzrauga vērtēšanu, ko veic finansēšanas aģentūras, vai pat pašas veic šo vērtēšanu. |
| --- | --- |

56.

ASV un Kanādas pieredze liecina: ja standartus izstrādājošas organizācijas veic izpildes uzraudzību, tas ievērojami veicina vērtēšanas sistēmas efektīvu darbību. Abās valstīs federālie departamenti izstrādā un piemēro sistēmu, ar kuras palīdzību galu galā spriež par to, cik veiksmīga ir programma (sk. III pielikumu). Kaut arī konteksts ir atšķirīgs, šo valstu sistēmas tomēr ir balstītas uz vienu un to pašu pamatprincipu, proti, iestādei, kas nav tā pati iestāde, kura īsteno programmu, ir jānovērtē vairāki vērtēšanas sistēmas koncepcijas aspekti un rūpīgi jāpārbauda tās efektivitāte. To pašu var vērot dažās dalībvalstīs (piem., Francijā (31), Spānijā (32) un Vācijā (33)), kur ārējas iestādes uzrauga vērtēšanu, ko veic finansēšanas aģentūras, vai pat pašas veic šo vērtēšanu.

Ekspertu grupas

Ārēju ekspertu grupas: pamatprogrammu tiesību aktu prasība kopš Ceturtās pamatprogrammas

| 57. | Kopš Ceturtās pamatprogrammas visi lielie pamatprogrammu vērtēšanas pasākumi (un ikgadējā uzraudzība) jāveic ārēju ekspertu grupām (vai ar to palīdzību) (sk. II pielikumu). Kaut arī ir grūti atrast atbilstīgus ekspertus, šādas grupas spēj nodrošināt caurskatāmību, sniedz zināmu neatkarību, veicina ieinteresēto pušu iesaistīšanu un dod zināšanas par pašām pamatprogrammām, vērtēšanu un pakārtotajiem zinātniskajiem darbiem. |
| --- | --- |

57.

Kopš Ceturtās pamatprogrammas visi lielie pamatprogrammu vērtēšanas pasākumi (un ikgadējā uzraudzība) jāveic ārēju ekspertu grupām (vai ar to palīdzību) (sk. II pielikumu). Kaut arī ir grūti atrast atbilstīgus ekspertus, šādas grupas spēj nodrošināt caurskatāmību, sniedz zināmu neatkarību, veicina ieinteresēto pušu iesaistīšanu un dod zināšanas par pašām pamatprogrammām, vērtēšanu un pakārtotajiem zinātniskajiem darbiem.

| 58. | To apstiprināja Palātas apsekojumi: aptaujātie uzskatīja, ka Komisijas ekspertu grupu vērtēšanas sistēma garantē neatkarību (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

58.

To apstiprināja Palātas apsekojumi: aptaujātie uzskatīja, ka Komisijas ekspertu grupu vērtēšanas sistēma garantē neatkarību (sk. 4. attēlu).

Image

Nepilnības Komisijas ieviestajā ekspertu grupu pieejā

| 59. | Kaut arī, kā to Palātas revīzijā norādīja ekspertu grupu dalībnieki un ieinteresētās puses, uztvere bija pozitīva, Komisijas organizētajā ekspertu grupu izmantošanā pamatprogrammu vērtēšanai bija raksturīgas šādas nepilnības:






  — | vērtēšanas ekspertu grupas parasti izveido mazāk nekā gadu pirms to ziņojuma nodošanas termiņa un sasauc tikai ierobežotu skaitu sanāksmju. Tādējādi grupas dalībniekiem ir grūti ietekmēt darbam vajadzīgo datu definēšanu un analīzi. Turklāt, tā kā grupas ir ad hoc un nav pastāvīgas, zināšanas par programmām nevar viegli uzkrāt un svarīgiem jautājumiem laika gaitā nevar veikt pēcpārbaudi. Šī nepilnība jo īpaši izpaužas, kad (kā tas ir Septītajai pamatprogrammai) programmu posmā ir plānoti vairāki lieli vērtēšanas pasākumi (sk. II pielikumu). Šāds stāvoklis ir arī pretstatā Komisijas praksei saistībā ar tās pamatprogrammu ekspertu padomdevējām grupām (EAGs), kas ir pastāvīgas struktūras (34). Arī Kanādā (35) vērtēšanas grupas ir pastāvīgas, lai garantētu konsekventu un saskanīgu pieeju (sk. III pielikumu), |
| --- | --- | --- |

59.

Kaut arī, kā to Palātas revīzijā norādīja ekspertu grupu dalībnieki un ieinteresētās puses, uztvere bija pozitīva, Komisijas organizētajā ekspertu grupu izmantošanā pamatprogrammu vērtēšanai bija raksturīgas šādas nepilnības:

—

vērtēšanas ekspertu grupas parasti izveido mazāk nekā gadu pirms to ziņojuma nodošanas termiņa un sasauc tikai ierobežotu skaitu sanāksmju. Tādējādi grupas dalībniekiem ir grūti ietekmēt darbam vajadzīgo datu definēšanu un analīzi. Turklāt, tā kā grupas ir ad hoc un nav pastāvīgas, zināšanas par programmām nevar viegli uzkrāt un svarīgiem jautājumiem laika gaitā nevar veikt pēcpārbaudi. Šī nepilnība jo īpaši izpaužas, kad (kā tas ir Septītajai pamatprogrammai) programmu posmā ir plānoti vairāki lieli vērtēšanas pasākumi (sk. II pielikumu). Šāds stāvoklis ir arī pretstatā Komisijas praksei saistībā ar tās pamatprogrammu ekspertu padomdevējām grupām (EAGs), kas ir pastāvīgas struktūras (34). Arī Kanādā (35) vērtēšanas grupas ir pastāvīgas, lai garantētu konsekventu un saskanīgu pieeju (sk. III pielikumu),

| — | definējot ekspertu grupu darba uzdevumu un precizējot vērtēšanas jautājumus, Komisija nekonsultējas ar ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, nozares un galvenajām pētniecības organizācijām, kas piedalās pamatprogrammās. 2004. gada vērtēšanas grupa arī ievēroja šo problēmu un atzīmēja, ka “potenciālie lietotāji jāiesaista procesā agrīnā posmā” (36), un |
| --- | --- |

—

definējot ekspertu grupu darba uzdevumu un precizējot vērtēšanas jautājumus, Komisija nekonsultējas ar ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, nozares un galvenajām pētniecības organizācijām, kas piedalās pamatprogrammās. 2004. gada vērtēšanas grupa arī ievēroja šo problēmu un atzīmēja, ka “potenciālie lietotāji jāiesaista procesā agrīnā posmā” (36), un

| — | veids, kādā strādā ekspertu grupas, ir atšķirīgs no “profesionālapskates”. Ekspertu grupu dalībniekiem nav laika pašiem veikt novērtējumu; parasti viņi sniedz ieteikumus, kas balstīti uz viņiem pieejamiem datiem un pierādījumiem no citiem avotiem. Laika trūkuma dēļ grupām ir bijušas tikai ierobežotas iespējas pasūtīt papildu pētījumus, kas tām vajadzīgi, lai risinātu jautājumus, kuri iekļauti to darba uzdevumā. Praksē – ar nedaudziem izņēmumiem – piecu gadu novērtējuma grupām bija pieejama tikai Komisijas sniegtā informācija. |
| --- | --- |

—

veids, kādā strādā ekspertu grupas, ir atšķirīgs no “profesionālapskates”. Ekspertu grupu dalībniekiem nav laika pašiem veikt novērtējumu; parasti viņi sniedz ieteikumus, kas balstīti uz viņiem pieejamiem datiem un pierādījumiem no citiem avotiem. Laika trūkuma dēļ grupām ir bijušas tikai ierobežotas iespējas pasūtīt papildu pētījumus, kas tām vajadzīgi, lai risinātu jautājumus, kuri iekļauti to darba uzdevumā. Praksē – ar nedaudziem izņēmumiem – piecu gadu novērtējuma grupām bija pieejama tikai Komisijas sniegtā informācija.

Resursi

Pamatprogrammu novērtēšanai nav īpaši rezervēti resursi

| 60. | Finansējumu vērtēšanai piešķir katru gadu saskaņā ar vajadzībām, ko precizē ĢD, kas īsteno pamatprogrammas. Finansējuma avots šobrīd ir Komisijas līdzekļi no Budžeta ĢD un līdzekļi no budžeta administratīvo izdevumu daļas attiecīgo ĢD līmenī. Turklāt īpašos pasākumus finansē kā netiešas darbības no pamatprogrammu darbības budžeta. Tas nozīmē, ka nav summas, kas ir īpaši rezervēta vērtēšanai. |
| --- | --- |

60.

Finansējumu vērtēšanai piešķir katru gadu saskaņā ar vajadzībām, ko precizē ĢD, kas īsteno pamatprogrammas. Finansējuma avots šobrīd ir Komisijas līdzekļi no Budžeta ĢD un līdzekļi no budžeta administratīvo izdevumu daļas attiecīgo ĢD līmenī. Turklāt īpašos pasākumus finansē kā netiešas darbības no pamatprogrammu darbības budžeta. Tas nozīmē, ka nav summas, kas ir īpaši rezervēta vērtēšanai.

| 61. | Komisijas personāls, kas 2006. gadā bija nodarbināts vērtēšanas jomā un pārvaldībā pa darbības jomām, vidēji tika lēsts kā aptuveni 1 % no kopējā darbinieku skaita (37). Atbilstošie skaitļi par RTD pamatprogrammu uzraudzību un vērtēšanas pasākumiem Pētniecības ĢD un Informācijas sabiedrības ĢD bija attiecīgi 1,2 % un 1,3 %. Pētniecības ĢD vairāk nekā divas trešdaļas šo personāla resursu tomēr strādāja darbības programmu nodaļās, nevis vērtēšanas vienībā, un vērtēšana bija tikai viens no daudziem pienākumiem, kas bija uzticēti šiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

61.

Komisijas personāls, kas 2006. gadā bija nodarbināts vērtēšanas jomā un pārvaldībā pa darbības jomām, vidēji tika lēsts kā aptuveni 1 % no kopējā darbinieku skaita (37). Atbilstošie skaitļi par RTD pamatprogrammu uzraudzību un vērtēšanas pasākumiem Pētniecības ĢD un Informācijas sabiedrības ĢD bija attiecīgi 1,2 % un 1,3 %. Pētniecības ĢD vairāk nekā divas trešdaļas šo personāla resursu tomēr strādāja darbības programmu nodaļās, nevis vērtēšanas vienībā, un vērtēšana bija tikai viens no daudziem pienākumiem, kas bija uzticēti šiem darbiniekiem.

Finansējums pamatprogrammu vērtēšanai ir mazāks, nekā to iesaka Komisija

| 62. | Līdzekļus, kas paredzēti vērtēšanai, var izteikt arī procentuāli no visām budžeta apropriācijām, kas piešķirtas programmai. Revīzijā iegūtie skaitļi liecināja, ka pētniecības programmām ES dalībvalstīs tie parasti ir 0,1 % līdz 2 %. Komisijas pamatnostādnēs ir ieteikts vērtēšanai atvēlēt 0,5 % no programmas budžeta (38). Tomēr lielākām programmām apjoma ekonomija nozīmē, ka pietiktu ar mazāku daļu no programmu budžeta. |
| --- | --- |

62.

Līdzekļus, kas paredzēti vērtēšanai, var izteikt arī procentuāli no visām budžeta apropriācijām, kas piešķirtas programmai. Revīzijā iegūtie skaitļi liecināja, ka pētniecības programmām ES dalībvalstīs tie parasti ir 0,1 % līdz 2 %. Komisijas pamatnostādnēs ir ieteikts vērtēšanai atvēlēt 0,5 % no programmas budžeta (38). Tomēr lielākām programmām apjoma ekonomija nozīmē, ka pietiktu ar mazāku daļu no programmu budžeta.

| 63. | Salīdzinot Komisijas vērtēšanas izdevumus 2003.–2006. gadā un budžeta apropriācijas katram ģenerāldirektorātam, tika konstatēts, ka vidējais rādītājs ir aptuveni 0,15 %, kas ir būtiski zem Komisijas ieteiktā līmeņa. Sīkāka analīze par 2006. gadu rāda, ka Informācijas sabiedrības ĢD par vērtēšanu iztērēja aptuveni četras reizes vairāk nekā Pētniecības ĢD salīdzinājumā ar apropriācijām, kas ir to pārziņā. Turklāt Pētniecības ĢD uz katru miljonu EUR no gada budžeta tikai 0,7 % ierēdņa pilna darba laika ir veltīti vērtēšanai, turpretī Informācijas sabiedrības ĢD piešķir divtik. |
| --- | --- |

63.

Salīdzinot Komisijas vērtēšanas izdevumus 2003.–2006. gadā un budžeta apropriācijas katram ģenerāldirektorātam, tika konstatēts, ka vidējais rādītājs ir aptuveni 0,15 %, kas ir būtiski zem Komisijas ieteiktā līmeņa. Sīkāka analīze par 2006. gadu rāda, ka Informācijas sabiedrības ĢD par vērtēšanu iztērēja aptuveni četras reizes vairāk nekā Pētniecības ĢD salīdzinājumā ar apropriācijām, kas ir to pārziņā. Turklāt Pētniecības ĢD uz katru miljonu EUR no gada budžeta tikai 0,7 % ierēdņa pilna darba laika ir veltīti vērtēšanai, turpretī Informācijas sabiedrības ĢD piešķir divtik.

| 64. | Kā atspoguļots šajā ziņojumā, šīs papildu pūles, ko ieguldījis Informācijas sabiedrības ĢD, ir devušas rezultātu: vērtējuma tvērums ir aptverošāks (sk. 13. un 46. punktu), un – kā redzams Palātas pārbaudītajā vērtēšanas pētījumu paraugā – ir izmantotas metodoloģijas, kas ir piemērotākas vērtēšanas vajadzībām (sk. 84. punktu). |
| --- | --- |

64.

Kā atspoguļots šajā ziņojumā, šīs papildu pūles, ko ieguldījis Informācijas sabiedrības ĢD, ir devušas rezultātu: vērtējuma tvērums ir aptverošāks (sk. 13. un 46. punktu), un – kā redzams Palātas pārbaudītajā vērtēšanas pētījumu paraugā – ir izmantotas metodoloģijas, kas ir piemērotākas vērtēšanas vajadzībām (sk. 84. punktu).

| 65. | Palātas veiktais izmaksu novērtējums, kas balstīts uz Komisijas sniegtajiem datiem, rāda, ka vērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir šajā ziņojumā iekļautie priekšlikumi, vidēji veidotu mazāk nekā 0,4 % no Septītās pamatprogrammas budžeta apropriācijām un iekļautu ekspertu grupu izmaksas, pētījumus, par kuriem slēgti apakšlīgumi, personāla izmaksas gan kopējā vērtēšanas birojā, gan pašreizējās katram ĢD raksturīgajās vērtēšanas vienībās, kā arī dažādas citas izmaksas (39). |
| --- | --- |

65.

Palātas veiktais izmaksu novērtējums, kas balstīts uz Komisijas sniegtajiem datiem, rāda, ka vērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir šajā ziņojumā iekļautie priekšlikumi, vidēji veidotu mazāk nekā 0,4 % no Septītās pamatprogrammas budžeta apropriācijām un iekļautu ekspertu grupu izmaksas, pētījumus, par kuriem slēgti apakšlīgumi, personāla izmaksas gan kopējā vērtēšanas birojā, gan pašreizējās katram ĢD raksturīgajās vērtēšanas vienībās, kā arī dažādas citas izmaksas (39).

Ieteikumi

66.

| 66. | Komisijas “pētniecības ģenerāldirektorātiem” jāapsver kopēja vērtēšanas biroja izveide papildus pašreizējām vērtēšanas vienībām katrā ĢD. Saskaņā ar pašreizējo praksi citās politikas jomās šis birojs varētu koordinēt Komisijas vērtēšanas pasākumus pamatprogrammai kopumā. Šādas kopējas atbalsta funkcijas ir iepriekš ieteiktas ģenerāldirektorātiem, kas īsteno pamatprogrammas (40), un tās var kļūt vēl svarīgākas nākotnē līdz ar EPP izveidi un programmu īstenošanas deleģēšanu izpildaģentūrām. |
| --- | --- |

Komisijas “pētniecības ģenerāldirektorātiem” jāapsver kopēja vērtēšanas biroja izveide papildus pašreizējām vērtēšanas vienībām katrā ĢD. Saskaņā ar pašreizējo praksi citās politikas jomās šis birojs varētu koordinēt Komisijas vērtēšanas pasākumus pamatprogrammai kopumā. Šādas kopējas atbalsta funkcijas ir iepriekš ieteiktas ģenerāldirektorātiem, kas īsteno pamatprogrammas (40), un tās var kļūt vēl svarīgākas nākotnē līdz ar EPP izveidi un programmu īstenošanas deleģēšanu izpildaģentūrām.

| 67. | Komisijai jāturpina izmantot vērtēšanas ekspertu grupas, kas tai palīdzētu veikt vērtēšanas pasākumus, tomēr jāapsver, kā saskaņot ekspertu grupu struktūru ar kopējo pamatprogrammas programmu struktūru. To varētu darīt, veidojot ekspertu grupas īpašajām programmām un, ja vajadzīgs, apakšprogrammām (sk. IV pielikumu). Turklāt šīs ekspertu grupas jāveido pietiekami agri, lai tās sniegtu efektīvu atbalstu Komisijai un turpinātu to darīt programmu izstrādes posmā un pēc tam. |
| --- | --- |

67.

Komisijai jāturpina izmantot vērtēšanas ekspertu grupas, kas tai palīdzētu veikt vērtēšanas pasākumus, tomēr jāapsver, kā saskaņot ekspertu grupu struktūru ar kopējo pamatprogrammas programmu struktūru. To varētu darīt, veidojot ekspertu grupas īpašajām programmām un, ja vajadzīgs, apakšprogrammām (sk. IV pielikumu). Turklāt šīs ekspertu grupas jāveido pietiekami agri, lai tās sniegtu efektīvu atbalstu Komisijai un turpinātu to darīt programmu izstrādes posmā un pēc tam.

| 68. | Komisijai jāpārskata pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanai izmantojamie līdzekļi. |
| --- | --- |

68.

Komisijai jāpārskata pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanai izmantojamie līdzekļi.

Vērtēšanas metodoloģijas un paņēmieni

| 69. | Efektīva vērtēšana prasa izmantot atbilstīgas metodoloģijas un paņēmienus. Palāta pārbaudīja, kādā mērā bija izstrādātas īpašas pamatnostādnes pamatprogrammu vērtēšanai, vai vajadzības pēc informācijas bija savlaicīgi un pienācīgi analizētas un vai svarīgi dati bija darīti pieejami vērtētājiem. Ņemot vērā Komisijas (vai tās uzdevumā) veiktos vērtēšanas pētījumus, Palāta pārbaudīja, vai atsevišķos pētījumos izmantotie paņēmieni sniedza pietiekamu pamatu to vērtēšanas jautājumu risināšanai, kas izvirzīti piecu gadu novērtējumos. Palāta arī pievērsās jautājumam par iespējamo ieguldījumu, ko pamatprogrammu vērtēšanai varētu sniegt valstu līmeņa vērtējumi. |
| --- | --- |

69.

Efektīva vērtēšana prasa izmantot atbilstīgas metodoloģijas un paņēmienus. Palāta pārbaudīja, kādā mērā bija izstrādātas īpašas pamatnostādnes pamatprogrammu vērtēšanai, vai vajadzības pēc informācijas bija savlaicīgi un pienācīgi analizētas un vai svarīgi dati bija darīti pieejami vērtētājiem. Ņemot vērā Komisijas (vai tās uzdevumā) veiktos vērtēšanas pētījumus, Palāta pārbaudīja, vai atsevišķos pētījumos izmantotie paņēmieni sniedza pietiekamu pamatu to vērtēšanas jautājumu risināšanai, kas izvirzīti piecu gadu novērtējumos. Palāta arī pievērsās jautājumam par iespējamo ieguldījumu, ko pamatprogrammu vērtēšanai varētu sniegt valstu līmeņa vērtējumi.

Pamatprogrammām raksturīgu standartu un pamatnostādņu izmantošana

| 70. | Budžeta ĢD ir izdevis vairākus paziņojumus, kuros tas ir formulējis savu vērtēšanas politiku un paredzējis noteikumus tās īstenošanai, kā arī izstrādājis Komisijas mēroga standartu kopumu (sk. 14. un 55. punktu) (41). Citās politikas jomās kompetentie ĢD arī ir izstrādājuši īpašas vērtēšanas rokasgrāmatas (42). |
| --- | --- |

70.

Budžeta ĢD ir izdevis vairākus paziņojumus, kuros tas ir formulējis savu vērtēšanas politiku un paredzējis noteikumus tās īstenošanai, kā arī izstrādājis Komisijas mēroga standartu kopumu (sk. 14. un 55. punktu) (41). Citās politikas jomās kompetentie ĢD arī ir izstrādājuši īpašas vērtēšanas rokasgrāmatas (42).

| 71. | Tomēr tas tā nav attiecībā uz pamatprogrammām. Komisija ir publicējusi (vai finansējusi) vairākas metodoloģijas rokasgrāmatas un instrumentu kopumu vērtēšanas pasākumiem pētniecības jomā (43), tomēr šīs publikācijas nesniedz ne īpašas norādes par to, kā veikt pamatprogrammu vērtēšanu, ne arī definē to, kā Komisijas darbiniekiem vai ārējiem ekspertiem jālieto galvenie jēdzieni vai terminoloģija. Tas ir pastiprinājis turpmāk aprakstītās problēmas. |
| --- | --- |

71.

Tomēr tas tā nav attiecībā uz pamatprogrammām. Komisija ir publicējusi (vai finansējusi) vairākas metodoloģijas rokasgrāmatas un instrumentu kopumu vērtēšanas pasākumiem pētniecības jomā (43), tomēr šīs publikācijas nesniedz ne īpašas norādes par to, kā veikt pamatprogrammu vērtēšanu, ne arī definē to, kā Komisijas darbiniekiem vai ārējiem ekspertiem jālieto galvenie jēdzieni vai terminoloģija. Tas ir pastiprinājis turpmāk aprakstītās problēmas.

Vajadzīgie dati un datu vākšana

Informācijas vajadzības nav pietiekami analizētas

| 72. | “Pētniecības ģenerāldirektorāti” nav pievērsuši pietiekamu uzmanību tam, lai saprastu, kādi dati ir vajadzīgi vērtēšanai un uzraudzībai. Vajadzīgos datus Komisija precizēja vēlu programmu izstrādes posmā un pienācīgi neņēma vērā vispārējās vērtēšanas vajadzības, nevis veica sistemātisku un visaptverošu informācijas vajadzību analīzi. Sociālekonomiskā anketa Sestajai pamatprogrammai bija vienīgais ģenerāldirektorātu kopīgais mēģinājums vienoties par šādiem datiem (sk. 76. punktu). Tomēr 2004. gadā (trīs gadus pēc programmu posma sākuma) šo anketu pabeidza gatavot, un tā galvenokārt aptver tādus aspektus kā abu dzimumu pētnieku līdzdalība programmās un programmu ietekme uz vidi, nevis zinātniskos faktiskos rezultātus (piem., intelektuālā īpašuma tiesību jautājumus, publikācijas u. c.), iznākumu vai ietekmi. |
| --- | --- |

72.

“Pētniecības ģenerāldirektorāti” nav pievērsuši pietiekamu uzmanību tam, lai saprastu, kādi dati ir vajadzīgi vērtēšanai un uzraudzībai. Vajadzīgos datus Komisija precizēja vēlu programmu izstrādes posmā un pienācīgi neņēma vērā vispārējās vērtēšanas vajadzības, nevis veica sistemātisku un visaptverošu informācijas vajadzību analīzi. Sociālekonomiskā anketa Sestajai pamatprogrammai bija vienīgais ģenerāldirektorātu kopīgais mēģinājums vienoties par šādiem datiem (sk. 76. punktu). Tomēr 2004. gadā (trīs gadus pēc programmu posma sākuma) šo anketu pabeidza gatavot, un tā galvenokārt aptver tādus aspektus kā abu dzimumu pētnieku līdzdalība programmās un programmu ietekme uz vidi, nevis zinātniskos faktiskos rezultātus (piem., intelektuālā īpašuma tiesību jautājumus, publikācijas u. c.), iznākumu vai ietekmi.

| 73. | Programmu novērtēšana ir ļoti atkarīga no trīs veidu datu pieejamības:






  — | dati, kuri vākti saskaņā ar efektivitātes rādītājiem un kuru analīze sniedz informāciju par virzību programmas mērķu sasniegšanā. Iepriekš minētais intervences loģikas trūkums nozīmē, ka šādus rādītājus bija grūti definēt (sk. 30. punktu). Savāktie dati praksē bija maznozīmīgi programmas mērķu sasniegšanas mērīšanai, |
| --- | --- | --- |

73.

Programmu novērtēšana ir ļoti atkarīga no trīs veidu datu pieejamības:

—

dati, kuri vākti saskaņā ar efektivitātes rādītājiem un kuru analīze sniedz informāciju par virzību programmas mērķu sasniegšanā. Iepriekš minētais intervences loģikas trūkums nozīmē, ka šādus rādītājus bija grūti definēt (sk. 30. punktu). Savāktie dati praksē bija maznozīmīgi programmas mērķu sasniegšanas mērīšanai,

| — | dati par programmas pārvaldību (saskaņā ar produktivitātes rādītājiem) un |
| --- | --- |

—

dati par programmas pārvaldību (saskaņā ar produktivitātes rādītājiem) un

| — | dati par dalībniekiem (piem., lielu pētniecības organizāciju līdzdalības rādītāji). |
| --- | --- |

—

dati par dalībniekiem (piem., lielu pētniecības organizāciju līdzdalības rādītāji).

| 74. | Divu pēdējo veidu datiem jo īpaši jābūt pieejamiem Komisijai, taču to problēmu dēļ, kas saistītas ar Komisijas iekšējām IT sistēmām, kuras ir avots lielākajai daļai datu par programmu pārvaldību un dalībniekiem (44), praksē ir novērotas nozīmīgas grūtības šajā sakarā (45). |
| --- | --- |

74.

Divu pēdējo veidu datiem jo īpaši jābūt pieejamiem Komisijai, taču to problēmu dēļ, kas saistītas ar Komisijas iekšējām IT sistēmām, kuras ir avots lielākajai daļai datu par programmu pārvaldību un dalībniekiem (44), praksē ir novērotas nozīmīgas grūtības šajā sakarā (45).

| 75. | Par to liecina ievērojama kavēšanās – 2002.–2005. gada posmā 173. panta ziņojumus un ikgadējos uzraudzības ziņojumus Komisija sagatavoja attiecīgi par sešpadsmit mēnešiem un septiņiem mēnešiem vēlāk (46). Tā kā šo informāciju pastāvīgi iesniedza novēloti, tās derīgums bija ierobežots. |
| --- | --- |

75.

Par to liecina ievērojama kavēšanās – 2002.–2005. gada posmā 173. panta ziņojumus un ikgadējos uzraudzības ziņojumus Komisija sagatavoja attiecīgi par sešpadsmit mēnešiem un septiņiem mēnešiem vēlāk (46). Tā kā šo informāciju pastāvīgi iesniedza novēloti, tās derīgums bija ierobežots.

Neefektīva pieeja vērtēšanas datu ieguvē no dalībniekiem

| 76. | Kopš Piektās pamatprogrammas Komisija ar līguma starpniecību ir sistemātiski prasījusi dalībniekiem sniegt datus, kas vajadzīgi, lai mērītu programmas mērķu sasniegšanas faktisko rezultātu, iznākumu un ietekmi. Prasības bija šādas:






  — | Piektās pamatprogrammas dalībnieku pienākums pēc projekta pabeigšanas bija iesniegt “Tehnoloģiju ieviešanas plānu” kopā ar nobeiguma ziņojumu. Šo dokumentu kvalitāte bieži bija vāja vai arī tos nemaz neiesniedza, |
| --- | --- | --- |

76.

Kopš Piektās pamatprogrammas Komisija ar līguma starpniecību ir sistemātiski prasījusi dalībniekiem sniegt datus, kas vajadzīgi, lai mērītu programmas mērķu sasniegšanas faktisko rezultātu, iznākumu un ietekmi. Prasības bija šādas:

—

Piektās pamatprogrammas dalībnieku pienākums pēc projekta pabeigšanas bija iesniegt “Tehnoloģiju ieviešanas plānu” kopā ar nobeiguma ziņojumu. Šo dokumentu kvalitāte bieži bija vāja vai arī tos nemaz neiesniedza,

| — | Sestās pamatprogrammas dalībniekiem bija jāizstrādā “Plāns zināšanu izplatīšanai un izmantošanai” un, iesniedzot ikgadējos tehniskos ziņojumus, bija jāaizpilda standartizēta aptaujas anketa par sociālekonomiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

—

Sestās pamatprogrammas dalībniekiem bija jāizstrādā “Plāns zināšanu izplatīšanai un izmantošanai” un, iesniedzot ikgadējos tehniskos ziņojumus, bija jāaizpilda standartizēta aptaujas anketa par sociālekonomiskiem jautājumiem.

| 77. | Šīs līgumprasības sniegt datus ir uzlikušas dalībniekiem nevajadzīgu administratīvu slogu. Piemēram, Sestās pamatprogrammas ikgadējai aptaujas anketai datus vāc daudz biežāk, nekā vajadzīgs, un no visas projektu datu kopas, lai gan pietiktu ar reprezentatīvu paraugu, un tādējādi var rasties zināms vērtēšanas izraisīts “pagurums”. Turklāt šī informācija ir vākta nepareizā laikā: daudzi pakārtotie jautājumi, kuriem datus vāc, pēc būtības ir vidēja termiņa un ilgtermiņa, tādējādi datu vākšana projekta līguma darbības laikā ir pēc definīcijas priekšlaicīga (47). Tāpēc informācijai, kas sniegta ar Piektās un Sestās pamatprogrammas vērtēšanas instrumentu starpniecību, ir bijis tikai ierobežots praktiskais pielietojums. |
| --- | --- |

77.

Šīs līgumprasības sniegt datus ir uzlikušas dalībniekiem nevajadzīgu administratīvu slogu. Piemēram, Sestās pamatprogrammas ikgadējai aptaujas anketai datus vāc daudz biežāk, nekā vajadzīgs, un no visas projektu datu kopas, lai gan pietiktu ar reprezentatīvu paraugu, un tādējādi var rasties zināms vērtēšanas izraisīts “pagurums”. Turklāt šī informācija ir vākta nepareizā laikā: daudzi pakārtotie jautājumi, kuriem datus vāc, pēc būtības ir vidēja termiņa un ilgtermiņa, tādējādi datu vākšana projekta līguma darbības laikā ir pēc definīcijas priekšlaicīga (47). Tāpēc informācijai, kas sniegta ar Piektās un Sestās pamatprogrammas vērtēšanas instrumentu starpniecību, ir bijis tikai ierobežots praktiskais pielietojums.

| 78. | Tomēr neviena no esošajām sistēmām neparedz standartizētu informācijas vākšanu projekta dzīves cikla beigās (vai īsi pēc tā). Aptaujātās ieinteresētās personas ierosināja, ka šāda informācija varētu iekļaut projekta mērķu sasniegšanu, paredzētus (vai neplānotus) rezultātus un to, kā dalībnieki uztver Kopienas pievienoto vērtību. Šāda informācija varētu arī kalpot par pamatu pabeigtu projektu ārējām pārbaudēm (48). |
| --- | --- |

78.

Tomēr neviena no esošajām sistēmām neparedz standartizētu informācijas vākšanu projekta dzīves cikla beigās (vai īsi pēc tā). Aptaujātās ieinteresētās personas ierosināja, ka šāda informācija varētu iekļaut projekta mērķu sasniegšanu, paredzētus (vai neplānotus) rezultātus un to, kā dalībnieki uztver Kopienas pievienoto vērtību. Šāda informācija varētu arī kalpot par pamatu pabeigtu projektu ārējām pārbaudēm (48).

| 79. | Līdztekus plašākai scientiometriskās pieejas izmantošanai (piemēram, citātu analīze) projektu rezultātu novērtēšanā (sk. 83. punktu) minētā informācija varētu nodrošināt pamatu, lai Komisija virzītos uz Kopienas līdzfinansētu RTD pasākumu finansēšanas sistēmu, kas vairāk atkarīga no rezultātiem (49). |
| --- | --- |

79.

Līdztekus plašākai scientiometriskās pieejas izmantošanai (piemēram, citātu analīze) projektu rezultātu novērtēšanā (sk. 83. punktu) minētā informācija varētu nodrošināt pamatu, lai Komisija virzītos uz Kopienas līdzfinansētu RTD pasākumu finansēšanas sistēmu, kas vairāk atkarīga no rezultātiem (49).

Citi nepietiekami izmantotie datu avoti

| 80. | Nav pietiekami izmantoti citi esošie datu avoti Komisijā un dalībvalstīs (piem., valstu RTD programmu un finansēšanas aģentūru datubāzes un Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienests (CORDIS), kuru izveidoja Komisijas publikāciju birojs (50)). |
| --- | --- |

80.

Nav pietiekami izmantoti citi esošie datu avoti Komisijā un dalībvalstīs (piem., valstu RTD programmu un finansēšanas aģentūru datubāzes un Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienests (CORDIS), kuru izveidoja Komisijas publikāciju birojs (50)).

Komisijas veiktie vērtēšanas pētījumi

Palātas pārbaudītie ziņojumi

| 81. | Palāta pārbaudīja 86 vērtēšanas pētījumus, kurus kopš 2000. gada veica Komisija (vai tās uzdevumā): visus 36 pētījumus, kas ir pamatā 2004. gadā publicētajam piecu gadu novērtējumam, un turpmākos 50 pētījumus, kuri pabeigti pēc tam. No tiem tikai 23 pētījumus var uzskatīt par īstiem pamatprogrammas un tās programmu novērtējumiem (sk. 5. attēlu).
  5. attēls
  Pārskats par Komisijas (vai tās uzdevumā) veiktajiem vērtēšanas pētījumiem 2000.–2006. gadā








  Pētījumu veids | Skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatprogrammu pasākumu novērtējumi | 23 | Vērtēšanas pētījumi






  — | balstīti uz atzītām metodoloģijām (51), |

81.

Palāta pārbaudīja 86 vērtēšanas pētījumus, kurus kopš 2000. gada veica Komisija (vai tās uzdevumā): visus 36 pētījumus, kas ir pamatā 2004. gadā publicētajam piecu gadu novērtējumam, un turpmākos 50 pētījumus, kuri pabeigti pēc tam. No tiem tikai 23 pētījumus var uzskatīt par īstiem pamatprogrammas un tās programmu novērtējumiem (sk. 5. attēlu).

5. attēls

Pārskats par Komisijas (vai tās uzdevumā) veiktajiem vērtēšanas pētījumiem 2000.–2006. gadā

Pētījumu veids

Skaits

Apraksts

Pamatprogrammu pasākumu novērtējumi

23

Vērtēšanas pētījumi

—

balstīti uz atzītām metodoloģijām (51),

| — | iekļauj īpašu atsauci uz programmas mērķiem un to, cik lielā mērā tie ir sasniegti. |
| --- | --- |

—

iekļauj īpašu atsauci uz programmas mērķiem un to, cik lielā mērā tie ir sasniegti.

Ietekmes izvērtējumi, kas veikti dalībvalstīs

12

Dalībvalstu veiktie pētījumi, kuros pievēršas galvenokārt valstu dalības rādītājiem, nevis izdara secinājumus par programmas mērķiem.

Metodoloģiskie pētījumi

5

Komisijas organizēti pētījumi, kuru mērķis ir veicināt vērtēšanas metodoloģiju attīstību.

Eiropas RTD

  ainas pētījumi

2

Pētījumi, kas orientēti uz Eiropas pētniecības ainas konteksta analīzi, bet ne uz pamatprogrammām. Konkrēti, nav skaidri formulētas norādes uz to, kā pamatprogrammas ietekmē valstu pētniecības un jauninājumu sistēmas.

Aprakstoši neanalītiski un statistikas dokumenti

33

Dokumenti, kuros pamatprogrammu pasākumi parasti apskatīti ļoti netieši, t. i., kā pasākumu apraksts, nevis analīze.

Citi dokumenti

11

Dokumenti, kuros apskatīti vispārīgi politikas jautājumi, bet attiecīgajā kontekstā nav analizētas pamatprogrammas.

Vērtēšanā koncentrējas uz uzraudzības jautājumiem, bet neizvērtē iznākumu un ietekmi

| 82. | No Palātas veiktās šo īpašo vērtēšanas pētījumu metaanalīzes izriet divi galvenie apsvērumi:






  — | kaut arī daudzos pētījumos mēģināts formulēt secinājumus attiecībā uz programmas mērķiem, šie secinājumi ir neskaidri un nerada lasītājam pārliecību par to, ka šis jautājums vērtējumā tiešām risināts. Tas tā bieži ir tāpēc, ka jebkādu skaidru programmas mērķu trūkums ļoti apdraud procesu (sk. 28. punktu), |
| --- | --- | --- |

82.

No Palātas veiktās šo īpašo vērtēšanas pētījumu metaanalīzes izriet divi galvenie apsvērumi:

—

kaut arī daudzos pētījumos mēģināts formulēt secinājumus attiecībā uz programmas mērķiem, šie secinājumi ir neskaidri un nerada lasītājam pārliecību par to, ka šis jautājums vērtējumā tiešām risināts. Tas tā bieži ir tāpēc, ka jebkādu skaidru programmas mērķu trūkums ļoti apdraud procesu (sk. 28. punktu),

| — | daudzi dokumenti ir aprakstoši un – labākajā gadījumā – koncentrējas uz tiešiem projekta faktiskajiem rezultātiem un projekta pārvaldības jautājumiem, nevis vērtē pamatprogrammu vai īpašo programmu (un apakšprogrammu) iznākumu un ietekmi. Šie ziņojumi nespēj sniegt pārliecinošus pierādījumus par iznākumu un ietekmi. |
| --- | --- |

—

daudzi dokumenti ir aprakstoši un – labākajā gadījumā – koncentrējas uz tiešiem projekta faktiskajiem rezultātiem un projekta pārvaldības jautājumiem, nevis vērtē pamatprogrammu vai īpašo programmu (un apakšprogrammu) iznākumu un ietekmi. Šie ziņojumi nespēj sniegt pārliecinošus pierādījumus par iznākumu un ietekmi.

Nepietiekama pievēršanās inovatīvu metodoloģiju attīstīšanai

| 83. | Dominē tradicionālo metodoloģiju un paņēmienu izmantošana (konkrēti, apsekojumi, dokumentu pārbaude un intervijas) vērtējumiem, kas veikti 2000.–2006. gadā (sk. 6. attēlu). Turklāt daudzas citas sarežģītas, bet tajā pašā laikā vispāratzītas vērtēšanas metodes un paņēmieni nebija izmantoti (vai arī bija izmantoti tikai ļoti reti), proti:






  — | scientiometriskā pieeja (piemēram, citātu analīze) (52), |
| --- | --- | --- |

83.

Dominē tradicionālo metodoloģiju un paņēmienu izmantošana (konkrēti, apsekojumi, dokumentu pārbaude un intervijas) vērtējumiem, kas veikti 2000.–2006. gadā (sk. 6. attēlu). Turklāt daudzas citas sarežģītas, bet tajā pašā laikā vispāratzītas vērtēšanas metodes un paņēmieni nebija izmantoti (vai arī bija izmantoti tikai ļoti reti), proti:

—

scientiometriskā pieeja (piemēram, citātu analīze) (52),

| — | kvantitatīvi modeļi (piem., rentabilitātes, izmaksu efektivitātes un izmaksu un ieguvumu) (53) vai |
| --- | --- |

—

kvantitatīvi modeļi (piem., rentabilitātes, izmaksu efektivitātes un izmaksu un ieguvumu) (53) vai

| — | dalībnieku (jeb izturēšanās) modeļi (kas koncentrējas uz intervencē iesaistīto pušu perspektīvām, piem., pētniecības tīklu raksturojumu un izmaiņām, kuras tajos notiek laika gaitā). |
| --- | --- |

—

dalībnieku (jeb izturēšanās) modeļi (kas koncentrējas uz intervencē iesaistīto pušu perspektīvām, piem., pētniecības tīklu raksturojumu un izmaiņām, kuras tajos notiek laika gaitā).

Image

| 84. | Vērtēšanas pētījumus, kas mēģina risināt kādas no metodoloģiskajām grūtībām publiskās intervences novērtēšanā pētniecībā (sk. I pielikumu), izmantoja tikai atsevišķos gadījumos:






  — | nesen tika pabeigti divi pētījumi par intervences loģiku (54), |
| --- | --- | --- |

84.

Vērtēšanas pētījumus, kas mēģina risināt kādas no metodoloģiskajām grūtībām publiskās intervences novērtēšanā pētniecībā (sk. I pielikumu), izmantoja tikai atsevišķos gadījumos:

—

nesen tika pabeigti divi pētījumi par intervences loģiku (54),

| — | ir atrasti tikai trīs pētījumi, kuros mēģināts izvērtēt Kopienas finansējuma ietekmi uz pētniecības organizāciju darbību sadarbības tīklā Eiropas līmenī (55), kaut arī pieņēmums par to, ka tīklu izmantošanai ir pozitīva ietekme, ir ERA koncepcijas centrā, |
| --- | --- |

—

ir atrasti tikai trīs pētījumi, kuros mēģināts izvērtēt Kopienas finansējuma ietekmi uz pētniecības organizāciju darbību sadarbības tīklā Eiropas līmenī (55), kaut arī pieņēmums par to, ka tīklu izmantošanai ir pozitīva ietekme, ir ERA koncepcijas centrā,

| — | tikai vienā gadījumā bija mēģināts izdarīt secinājumus par sasniegto ietekmi programmas (vai apakšprogrammas) līmenī, kombinējot projektu līmeņa vērtējumu analīzes apkopošanu ar citiem vērtēšanas paņēmieniem (56), un |
| --- | --- |

—

tikai vienā gadījumā bija mēģināts izdarīt secinājumus par sasniegto ietekmi programmas (vai apakšprogrammas) līmenī, kombinējot projektu līmeņa vērtējumu analīzes apkopošanu ar citiem vērtēšanas paņēmieniem (56), un

| — | nav atrasti pierādījumi tam, ka tika izmantotas citas metodoloģijas, piemēram, “nefaktogrāfiska” (jeb “kontroles grupas”) pieeja. Šī pieeja būtu īpaši noderīga, lai ilustrētu programmu pievienoto vērtību Kopienas līmenī salīdzinājumā ar stāvokli bez jebkādas intervences (vai intervenci valsts vai reģiona līmenī). |
| --- | --- |

—

nav atrasti pierādījumi tam, ka tika izmantotas citas metodoloģijas, piemēram, “nefaktogrāfiska” (jeb “kontroles grupas”) pieeja. Šī pieeja būtu īpaši noderīga, lai ilustrētu programmu pievienoto vērtību Kopienas līmenī salīdzinājumā ar stāvokli bez jebkādas intervences (vai intervenci valsts vai reģiona līmenī).

| 85. | Palātas aptaujātās ieinteresētās personas uzskatīja, ka Komisijas vērtējumu lietderību un nozīmīgumu iespējams uzlabot. Tas norāda, ka ir vajadzīga turpmāka metodoloģiju izstrāde, lai vērtēšanas sistēma attīstītos un lai būtu ņemts vērā pamatprogrammu mainīgais raksturs (sk. 7. punktu) (57). |
| --- | --- |

85.

Palātas aptaujātās ieinteresētās personas uzskatīja, ka Komisijas vērtējumu lietderību un nozīmīgumu iespējams uzlabot. Tas norāda, ka ir vajadzīga turpmāka metodoloģiju izstrāde, lai vērtēšanas sistēma attīstītos un lai būtu ņemts vērā pamatprogrammu mainīgais raksturs (sk. 7. punktu) (57).

Problēmas, kas norādītas piecu gadu novērtējumos, nevarēja risināt, pamatojoties uz Komisijas īpašajiem vērtēšanas pētījumiem

| 86. | Par to liecina arī nozīmīgas grūtības, ar kurām saskārās 2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa (58), atbildot uz darba uzdevumā piedāvātajiem vērtēšanas jautājumiem. Daudzas no šīm problēmām nemaz nevarēja izskatīt tāpēc, ka Komisija iepriekš nebija veikusi pienācīgus pētījumus (vai šādi pētījumi nebija veikti Komisijas uzdevumā) un ekspertu grupas dalībniekiem nebija iespējams savlaicīgi pasūtīt šādus pētījumus (sk. 7. attēlu).
  7. attēls
  Vērtēšanas jautājumu atspoguļojums 2004. gada piecu gadu novērtējumā | Vērtēšanas jautājums | Vai ir atspoguļots ziņojumā? |
| --- | --- | --- | --- |
| ĪSTENOŠANA | Vai pasākumus veica efektīvi? | Daļēji |
| Vai pasākumi bija rentabli? | Daļēji |
| Vai pasākumi bija labākais veids, kā sasniegt nospraustos mērķus? | Nē |
| Vai vispārējais tiesiskais regulējums (tostarp līdzdalības noteikumi un līgumi), politikas instrumenti un īstenošanas kārtība bija skaidra, atbilstīga un efektīva? | Nē |
| Vai vispārējais tiesiskais regulējums (tostarp līdzdalības noteikumi un līgumi), politikas instrumenti un īstenošanas kārtība bija skaidra, atbilstīga un efektīva? | Nē |
| Vai attiecīgās rūpniecības un pētniecības mērķauditorijas, tostarp MVU, varēja pienācīgi reaģēt? | Jā |
| SASNIEGUMI | Vai pasākumi sasniedza attiecīgos mērķus un vai bija daudz neparedzētu rezultātu? | Nē |
| Kādi ir galvenie rezultāti, t. i., zinātniskie, tehnoloģiskie, sociālekonomiskie un vides faktiskie rezultāti, kas izpaudās kā starptautiskā sadarbība, zināšanu nodošana un jauninājumi, pirmsnormatīvie pasākumi, pieejamība, pētniecības izplatīšana un apguve, cilvēkresursu attīstīšana, mobilitāte un mācības, un kādi ir galvenie rezultāti pētniecības pasākumu koordinēšanas atbalstā un veicināšanā? | Nē |
| Vai rezultāti un to sekas un ietekme kopumā bija apmierinoši tiešajiem un netiešajiem saņēmējiem un ieinteresētajām pusēm? | Nē |
| Vai attiecīgajām rūpniecības un pētniecības kopienām, tostarp MVU, bija pievērsta pienācīga uzmanība? | Jā |
| Kā un ciktāl pasākumi ir veicinājuši ES pētniecības konkurētspējas uzlabošanos starptautiskā līmenī? Vai ES pētniecība konkrētās jomās izvirzījās vadībā? | Daļēji |
| Kā un ciktāl pasākumi ir veicinājuši ES politiku kopumā un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju? | Nē |
| Vai ir pierādījumi, ka Kopienas pētniecības pasākumu rezultātā ir notikušas strukturālas pārmaiņas, tostarp pētniecības tīklu veidošana, integrācija un koordinācija valstu vai starptautiskā līmenī? | Nē |
| Vai programmas bija rentablas? Vai pasākumiem bija ilglaicīga ietekme? | Nē |
| ATTĪSTĪBA UN NĀKOTNES PERSPEKTĪVAS | Kā pamatprogrammas ir attīstījušās attiecībā uz motīviem, mērķiem, tematiskām prioritātēm, līdzsvaru starp prioritātēm “no apakšas uz augšu” un “no augšas uz apakšu” un starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem, instrumentiem, Eiropas pievienoto vērtību un citu ietekmi, īpaši ņemot vērā Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošanu, Lisabonas mērķus un galvenos starptautiskos ekonomiskos un pētniecības standartus? | Jā |
| Kā pamatprogrammas ir attīstījušās attiecībā uz motīviem, mērķiem, tematiskām prioritātēm, līdzsvaru starp prioritātēm “no apakšas uz augšu” un “no augšas uz apakšu” un starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem, instrumentiem, Eiropas pievienoto vērtību un citu ietekmi, īpaši ņemot vērā Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošanu, Lisabonas mērķus un galvenos starptautiskos ekonomiskos un pētniecības standartus? | Jā |
| Vai Eiropas pievienoto vērtību var panākt ar citiem starptautiskiem vai valstu mehānismiem? | Nē |
| Vai programmu politikas mērķi, prioritātes, instrumenti un dzīves cikls ir piemērojams nākotnē? | Jā |

86.

Par to liecina arī nozīmīgas grūtības, ar kurām saskārās 2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa (58), atbildot uz darba uzdevumā piedāvātajiem vērtēšanas jautājumiem. Daudzas no šīm problēmām nemaz nevarēja izskatīt tāpēc, ka Komisija iepriekš nebija veikusi pienācīgus pētījumus (vai šādi pētījumi nebija veikti Komisijas uzdevumā) un ekspertu grupas dalībniekiem nebija iespējams savlaicīgi pasūtīt šādus pētījumus (sk. 7. attēlu).

7. attēls

Vērtēšanas jautājumu atspoguļojums 2004. gada piecu gadu novērtējumā

Vērtēšanas jautājums

Vai ir atspoguļots ziņojumā?

ĪSTENOŠANA

Vai pasākumus veica efektīvi?

Daļēji

Vai pasākumi bija rentabli?

Daļēji

Vai pasākumi bija labākais veids, kā sasniegt nospraustos mērķus?

Nē

Vai vispārējais tiesiskais regulējums (tostarp līdzdalības noteikumi un līgumi), politikas instrumenti un īstenošanas kārtība bija skaidra, atbilstīga un efektīva?

Nē

Vai vispārējais tiesiskais regulējums (tostarp līdzdalības noteikumi un līgumi), politikas instrumenti un īstenošanas kārtība bija skaidra, atbilstīga un efektīva?

Nē

Vai attiecīgās rūpniecības un pētniecības mērķauditorijas, tostarp MVU, varēja pienācīgi reaģēt?

Jā

SASNIEGUMI

Vai pasākumi sasniedza attiecīgos mērķus un vai bija daudz neparedzētu rezultātu?

Nē

Kādi ir galvenie rezultāti, t. i., zinātniskie, tehnoloģiskie, sociālekonomiskie un vides faktiskie rezultāti, kas izpaudās kā starptautiskā sadarbība, zināšanu nodošana un jauninājumi, pirmsnormatīvie pasākumi, pieejamība, pētniecības izplatīšana un apguve, cilvēkresursu attīstīšana, mobilitāte un mācības, un kādi ir galvenie rezultāti pētniecības pasākumu koordinēšanas atbalstā un veicināšanā?

Nē

Vai rezultāti un to sekas un ietekme kopumā bija apmierinoši tiešajiem un netiešajiem saņēmējiem un ieinteresētajām pusēm?

Nē

Vai attiecīgajām rūpniecības un pētniecības kopienām, tostarp MVU, bija pievērsta pienācīga uzmanība?

Jā

Kā un ciktāl pasākumi ir veicinājuši ES pētniecības konkurētspējas uzlabošanos starptautiskā līmenī? Vai ES pētniecība konkrētās jomās izvirzījās vadībā?

Daļēji

Kā un ciktāl pasākumi ir veicinājuši ES politiku kopumā un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju?

Nē

Vai ir pierādījumi, ka Kopienas pētniecības pasākumu rezultātā ir notikušas strukturālas pārmaiņas, tostarp pētniecības tīklu veidošana, integrācija un koordinācija valstu vai starptautiskā līmenī?

Nē

Vai programmas bija rentablas? Vai pasākumiem bija ilglaicīga ietekme?

Nē

ATTĪSTĪBA UN NĀKOTNES PERSPEKTĪVAS

Kā pamatprogrammas ir attīstījušās attiecībā uz motīviem, mērķiem, tematiskām prioritātēm, līdzsvaru starp prioritātēm “no apakšas uz augšu” un “no augšas uz apakšu” un starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem, instrumentiem, Eiropas pievienoto vērtību un citu ietekmi, īpaši ņemot vērā Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošanu, Lisabonas mērķus un galvenos starptautiskos ekonomiskos un pētniecības standartus?

Jā

Kā pamatprogrammas ir attīstījušās attiecībā uz motīviem, mērķiem, tematiskām prioritātēm, līdzsvaru starp prioritātēm “no apakšas uz augšu” un “no augšas uz apakšu” un starp fundamentālajiem pētījumiem un lietišķajiem pētījumiem, instrumentiem, Eiropas pievienoto vērtību un citu ietekmi, īpaši ņemot vērā Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidošanu, Lisabonas mērķus un galvenos starptautiskos ekonomiskos un pētniecības standartus?

Jā

Vai Eiropas pievienoto vērtību var panākt ar citiem starptautiskiem vai valstu mehānismiem?

Nē

Vai programmu politikas mērķi, prioritātes, instrumenti un dzīves cikls ir piemērojams nākotnē?

Jā

| 87. | Turklāt ir atzīmēts, ka ekspertu grupas dalībnieki spēja atbildēt uz darba uzdevumā konkretizētajiem jautājumiem tikai par tiem aspektiem, kuriem programmās bija definēti skaidri un skaitļos izsakāmi mērķi (tādi kā mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalības daļa). |
| --- | --- |

87.

Turklāt ir atzīmēts, ka ekspertu grupas dalībnieki spēja atbildēt uz darba uzdevumā konkretizētajiem jautājumiem tikai par tiem aspektiem, kuriem programmās bija definēti skaidri un skaitļos izsakāmi mērķi (tādi kā mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalības daļa).

Valstu līmenī veiktie pamatprogrammu vērtējumi

| 88. | Vairākas dalībvalstis un asociētās valstis pašas veic vērtējumus pamatprogrammām un šajos vērtējumos risina svarīgus un interesantus jautājumus no sava redzes viedokļa (59). Pēdējos astoņos gados 14 šādi pētījumi ir veikti deviņās dalībvalstīs un vienā asociētajā valstī. |
| --- | --- |

88.

Vairākas dalībvalstis un asociētās valstis pašas veic vērtējumus pamatprogrammām un šajos vērtējumos risina svarīgus un interesantus jautājumus no sava redzes viedokļa (59). Pēdējos astoņos gados 14 šādi pētījumi ir veikti deviņās dalībvalstīs un vienā asociētajā valstī.

| 89. | Kaut arī Komisija mudināja, ja iespējams, lietot standartizētu pieeju, šie valstu ietekmes pētījumi ir ļoti neviendabīgi (60). Tāpēc iespējas apkopot, apvienot vai salīdzināt rezultātus ir ierobežotas, jo šajos pētījumos nav ievērota harmonizēta metodoloģija. Turklāt, tā kā šie pētījumi attiecas uz konkrētu valsti, tie tikai daļēji var ietvert Eiropas sadarbības dimensiju. |
| --- | --- |

89.

Kaut arī Komisija mudināja, ja iespējams, lietot standartizētu pieeju, šie valstu ietekmes pētījumi ir ļoti neviendabīgi (60). Tāpēc iespējas apkopot, apvienot vai salīdzināt rezultātus ir ierobežotas, jo šajos pētījumos nav ievērota harmonizēta metodoloģija. Turklāt, tā kā šie pētījumi attiecas uz konkrētu valsti, tie tikai daļēji var ietvert Eiropas sadarbības dimensiju.

| 90. | Komisija 2007. gada ERA Zaļajā grāmatā apgalvoja, ka ir svarīgi, lai ERA līmenī būtu pieejama precīza analīze par pētniecības pasākumu un politiku – tostarp dalībvalstu un ES – ietekmi un efektivitāti. Tā arī atzina, ka pašreizējie pasākumi nav pietiekami, lai risinātu šo problēmu, jo katrā intervences līmenī vērtējumus veica atsevišķi no citiem (61). |
| --- | --- |

90.

Komisija 2007. gada ERA Zaļajā grāmatā apgalvoja, ka ir svarīgi, lai ERA līmenī būtu pieejama precīza analīze par pētniecības pasākumu un politiku – tostarp dalībvalstu un ES – ietekmi un efektivitāti. Tā arī atzina, ka pašreizējie pasākumi nav pietiekami, lai risinātu šo problēmu, jo katrā intervences līmenī vērtējumus veica atsevišķi no citiem (61).

Ieteikumi

91.

| 91. | Komisijai jāizstrādā pamatprogrammu finansēto pasākumu novērtēšanas rokasgrāmata, kurā jāiekļauj galveno jēdzienu definīcijas un terminoloģija un jāparedz atbilstīgas metodoloģijas atsevišķiem vērtēšanas pasākumiem. Par pamatu šai rokasgrāmatai jāņem esošie metodiskie līdzekļi un instrumenti un tā regulāri jāatjaunina. |
| --- | --- |

Komisijai jāizstrādā pamatprogrammu finansēto pasākumu novērtēšanas rokasgrāmata, kurā jāiekļauj galveno jēdzienu definīcijas un terminoloģija un jāparedz atbilstīgas metodoloģijas atsevišķiem vērtēšanas pasākumiem. Par pamatu šai rokasgrāmatai jāņem esošie metodiskie līdzekļi un instrumenti un tā regulāri jāatjaunina.

| 92. | Komisijai jādefinē savas informācijas vajadzības, bet jāņem vērā, ka jāierobežo administratīvais slogs, kas gulstas uz dalībniekiem. |
| --- | --- |

92.

Komisijai jādefinē savas informācijas vajadzības, bet jāņem vērā, ka jāierobežo administratīvais slogs, kas gulstas uz dalībniekiem.

| 93. | Komisijas pienākums ir savlaicīgi sniegt informāciju par pamatprogrammu īstenošanas uzraudzību. Saskaņā ar PP7 “Līdzdalības noteikumu” prasībām steidzami jārisina problēmas saistībā ar Komisijas IT sistēmām to datu pārvaldīšanai, kas attiecas uz programmu pārvaldību un dalībniekiem. |
| --- | --- |

93.

Komisijas pienākums ir savlaicīgi sniegt informāciju par pamatprogrammu īstenošanas uzraudzību. Saskaņā ar PP7 “Līdzdalības noteikumu” prasībām steidzami jārisina problēmas saistībā ar Komisijas IT sistēmām to datu pārvaldīšanai, kas attiecas uz programmu pārvaldību un dalībniekiem.

| 94. | Būtiski jāsamazina dalībnieku ziņošanas prasības Komisijai, un apsekojumi jāveic tikai izlases veidā. Līgumprasības iesniegt uz rādītājiem balstītus ietekmes datus par katru projektu jāaizstāj ar īsu pašnovērtējumu pēc projekta pabeigšanas. |
| --- | --- |

94.

Būtiski jāsamazina dalībnieku ziņošanas prasības Komisijai, un apsekojumi jāveic tikai izlases veidā. Līgumprasības iesniegt uz rādītājiem balstītus ietekmes datus par katru projektu jāaizstāj ar īsu pašnovērtējumu pēc projekta pabeigšanas.

| 95. | Komisijai savos vērtējumos plašāk jāizmanto esošie svarīgu datu papildavoti (gan Komisijā, gan dalībvalstīs). |
| --- | --- |

95.

Komisijai savos vērtējumos plašāk jāizmanto esošie svarīgu datu papildavoti (gan Komisijā, gan dalībvalstīs).

| 96. | Komisijai jāizmanto visi pieejamie vērtēšanas paņēmieni. Turklāt tai jāatbalsta novatorisku pieeju izstrāde, lai risinātu metodoloģiskas grūtības, kas raksturīgas publisku intervenču vērtēšanai pētniecībā (sk. I pielikumu), un jāizmanto šīs pieejas savos vērtējumos. |
| --- | --- |

96.

Komisijai jāizmanto visi pieejamie vērtēšanas paņēmieni. Turklāt tai jāatbalsta novatorisku pieeju izstrāde, lai risinātu metodoloģiskas grūtības, kas raksturīgas publisku intervenču vērtēšanai pētniecībā (sk. I pielikumu), un jāizmanto šīs pieejas savos vērtējumos.

| 97. | Komisijai jāapspriežas ar dalībvalstīm par to, kā palielināt ieguvumu, ko sniedz pamatprogrammu vērtēšana valstu līmenī. |
| --- | --- |

97.

Komisijai jāapspriežas ar dalībvalstīm par to, kā palielināt ieguvumu, ko sniedz pamatprogrammu vērtēšana valstu līmenī.

Vērtēšanas konstatējumu izplatīšana un izmantošana

| 98. | Vērtējumam jāsniedz būtiska informācija un analīze, ko var efektīvi izmantot programmas pārvaldībai un politikas veidošanai. Proti, vērtēšanai jāsniedz pamatotas atziņas par publiskas intervences stiprajām un vājajām pusēm, lai no tām varētu mācīties. Palāta pārbaudīja, kādā mērā vērtēšanā bija atbilstīgi noteikti termiņi, kā tika paziņoti konstatējumi, kā tie tika izplatīti ieinteresētajām personām ārpus Komisijas un kā Komisija ņēma vērā ieteikumus, lai pārskatītu kārtējās programmas (“mācību programmas”). |
| --- | --- |

98.

Vērtējumam jāsniedz būtiska informācija un analīze, ko var efektīvi izmantot programmas pārvaldībai un politikas veidošanai. Proti, vērtēšanai jāsniedz pamatotas atziņas par publiskas intervences stiprajām un vājajām pusēm, lai no tām varētu mācīties. Palāta pārbaudīja, kādā mērā vērtēšanā bija atbilstīgi noteikti termiņi, kā tika paziņoti konstatējumi, kā tie tika izplatīti ieinteresētajām personām ārpus Komisijas un kā Komisija ņēma vērā ieteikumus, lai pārskatītu kārtējās programmas (“mācību programmas”).

Vērtēšanas termiņu noteikšanā nebija ņemts vērā, kāda veida informāciju var reāli iegūt

| 99. | Palāta atzīst, ka ir tādas analīzes, kurām ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva (piem., iznākuma un sociālekonomiskās ietekmes novērtēšanai), un ka daži aspekti ir saistīti ar konkrētu plānošanas posmu (piem., programmas mērķi – arī tad, ja tie attiecas uz konkrētu zinātnes jomu), bet citi nav (sk. 8. attēlu). Tomēr Komisija savos vērtēšanas pasākumos nav izmantojusi tādu pieeju, kas ņemtu šos laikposmus vērā. |
| --- | --- |

99.

Palāta atzīst, ka ir tādas analīzes, kurām ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva (piem., iznākuma un sociālekonomiskās ietekmes novērtēšanai), un ka daži aspekti ir saistīti ar konkrētu plānošanas posmu (piem., programmas mērķi – arī tad, ja tie attiecas uz konkrētu zinātnes jomu), bet citi nav (sk. 8. attēlu). Tomēr Komisija savos vērtēšanas pasākumos nav izmantojusi tādu pieeju, kas ņemtu šos laikposmus vērā.

| 100. | Tiesību aktos prasīts, lai Komisijas galvenie vērtēšanas pasākumi koncentrētos tikai uz piecu gadu periodu pirms piecu gadu novērtējuma un tādējādi aptvertu divu secīgu plānošanas posmu daļas. Rezultātā vidēja termiņa un ilgtermiņa iznākums un ietekme tikpat kā nav apskatīta. Līdz ar to piecu gadu novērtējumi galvenokārt pievēršas uzraudzības aspektiem, īstermiņa programmas plānošanas jautājumiem un vispārīgiem konstatējumiem par pamatprogrammu orientāciju. Palāta ir gandarīta, ka PP7 tiesību aktos vairs nav prasības pēc piecu gadu novērtējumiem vai jebkura cita iepriekš definēta aptveramā laikposma.
  8. attēls
  Uzraudzības un vērtēšanas jautājumi dažādos laikposmos







  Programmu īstenošanas uzraudzība

  (veic pastāvīgi) | — | Programmas pārvaldības jautājumi (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks, pieteikumu iesniegšanas rādītājs un izraudzīto/veiksmīgo pieteikumu rādītājs, budžeta izpilde, finansējuma rādītāji u. c.) |
| --- | --- | --- | --- |

100.

Tiesību aktos prasīts, lai Komisijas galvenie vērtēšanas pasākumi koncentrētos tikai uz piecu gadu periodu pirms piecu gadu novērtējuma un tādējādi aptvertu divu secīgu plānošanas posmu daļas. Rezultātā vidēja termiņa un ilgtermiņa iznākums un ietekme tikpat kā nav apskatīta. Līdz ar to piecu gadu novērtējumi galvenokārt pievēršas uzraudzības aspektiem, īstermiņa programmas plānošanas jautājumiem un vispārīgiem konstatējumiem par pamatprogrammu orientāciju. Palāta ir gandarīta, ka PP7 tiesību aktos vairs nav prasības pēc piecu gadu novērtējumiem vai jebkura cita iepriekš definēta aptveramā laikposma.

8. attēls

Uzraudzības un vērtēšanas jautājumi dažādos laikposmos

Programmu īstenošanas uzraudzība

(veic pastāvīgi)

—

Programmas pārvaldības jautājumi (piem., līgumu slēgšanas laiks, samaksas laiks, pieteikumu iesniegšanas rādītājs un izraudzīto/veiksmīgo pieteikumu rādītājs, budžeta izpilde, finansējuma rādītāji u. c.)

Vērtēšana

Īstermiņa

(piem., ne agrāk kā pēc 1–2 gadiem)

| — | Programmas pārvaldības jautājumi (piem., administratīvo procedūru efektivitāte) |
| --- | --- |

—

Programmas pārvaldības jautājumi (piem., administratīvo procedūru efektivitāte)

| — | Programmas koncepcijas jautājumi (piem., instrumentu pieejamība un elastīgums, šķēršļi līdzdalībai, sekas neveiksmei uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus u. c.) |
| --- | --- |

—

Programmas koncepcijas jautājumi (piem., instrumentu pieejamība un elastīgums, šķēršļi līdzdalībai, sekas neveiksmei uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus u. c.)

| — | Dalības profila analīze (šajā stadijā galvenokārt kvantitatīva) |
| --- | --- |

—

Dalības profila analīze (šajā stadijā galvenokārt kvantitatīva)

Vērtēšana

Vidēja termiņa

(piem., pēc 7 gadiem)

| — | Programmas koncepcijas jautājumi (piem., instrumentu efektivitāte) |
| --- | --- |

—

Programmas koncepcijas jautājumi (piem., instrumentu efektivitāte)

| — | Dalības analīze (kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu savienošana, piem., pētniecības tīklu analīze, ietekme uz pētnieku darbību u. c.) |
| --- | --- |

—

Dalības analīze (kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu savienošana, piem., pētniecības tīklu analīze, ietekme uz pētnieku darbību u. c.)

| — | Projekta faktisko rezultātu analīze
   (62)(piem., publikācijas, konferenču dokumenti, patenti, licences, paraugi, standarti, sagatavoti zinātnieki u. c.) |
| --- | --- |

—

Projekta faktisko rezultātu analīze
   (62)(piem., publikācijas, konferenču dokumenti, patenti, licences, paraugi, standarti, sagatavoti zinātnieki u. c.)

Vērtēšana

Ilgtermiņa

(piem., pēc > 10 gadiem)

| — | Iznākuma un ietekmes izvērtējums |
| --- | --- |

—

Iznākuma un ietekmes izvērtējums

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

| 101. | Piecu gadu novērtējumu nepilnības pamatprogrammu iznākuma un ietekmes novērtēšanā atzīmējuši arī Komisijas eksperti:






  — | 2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa minēja, ka “vērtējumam jāaptver gan ilgtermiņa, gan īstermiņa jautājumi un jāpievērš tiem pietiekama uzmanība” un ka “varētu piešķirt līdzekļus (...), kas dotu iespēju veikt vērienīgākus ilgtermiņa vērtējuma pētījumus, kuri sistemātiskāk izpētītu strukturālus un plašākus sociālekonomiskus jautājumus” (63)., |
| --- | --- | --- |

101.

Piecu gadu novērtējumu nepilnības pamatprogrammu iznākuma un ietekmes novērtēšanā atzīmējuši arī Komisijas eksperti:

—

2004. gada piecu gadu novērtējuma ekspertu grupa minēja, ka “vērtējumam jāaptver gan ilgtermiņa, gan īstermiņa jautājumi un jāpievērš tiem pietiekama uzmanība” un ka “varētu piešķirt līdzekļus (...), kas dotu iespēju veikt vērienīgākus ilgtermiņa vērtējuma pētījumus, kuri sistemātiskāk izpētītu strukturālus un plašākus sociālekonomiskus jautājumus” (63).,

| — | Pētniecības ĢD pasūtītajā pētījumā konstatēja, ka “pašreizējai ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības vērtēšanas praksei (kas ietver nepārtrauktu uzraudzību, piecu gadu novērtējumus un termiņa vidusposma izvērtējumu) raksturīgs stiprs uzsvars uz uzraudzību, salīdzinot ar ietekmes novērtējumu” un “lai novirzītu pieprasījumu un gaidāmos rezultātus (...) uz sociālekonomisku ietekmi, būtu vajadzīga jauna vērtēšanas un uzraudzības sistēma, kas liktu vairāk ņemt vērā ietekmes līmeni, nevis uzraudzīt faktiskos rezultātus” (64). |
| --- | --- |

—

Pētniecības ĢD pasūtītajā pētījumā konstatēja, ka “pašreizējai ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības vērtēšanas praksei (kas ietver nepārtrauktu uzraudzību, piecu gadu novērtējumus un termiņa vidusposma izvērtējumu) raksturīgs stiprs uzsvars uz uzraudzību, salīdzinot ar ietekmes novērtējumu” un “lai novirzītu pieprasījumu un gaidāmos rezultātus (...) uz sociālekonomisku ietekmi, būtu vajadzīga jauna vērtēšanas un uzraudzības sistēma, kas liktu vairāk ņemt vērā ietekmes līmeni, nevis uzraudzīt faktiskos rezultātus” (64).

| 102. | Savlaicīguma jautājums arī ietekmē tiesību aktos prasītos īpašos novērtējumus. Piemēram, 2004. gada R. Marimón ziņojums, kurā analizēti jaunie instrumenti, kas ieviesti Sestajā pamatprogrammā (2003.–2006. g.), tika prasīts pārāk agri, un rezultātā bija maz praktiskās pieredzes (vai arī tās vispār nebija) un empīrisko pierādījumu, uz kā balstīt ziņojuma secinājumus (65). |
| --- | --- |

102.

Savlaicīguma jautājums arī ietekmē tiesību aktos prasītos īpašos novērtējumus. Piemēram, 2004. gada R. Marimón ziņojums, kurā analizēti jaunie instrumenti, kas ieviesti Sestajā pamatprogrammā (2003.–2006. g.), tika prasīts pārāk agri, un rezultātā bija maz praktiskās pieredzes (vai arī tās vispār nebija) un empīrisko pierādījumu, uz kā balstīt ziņojuma secinājumus (65).

Paziņošana un izplatīšana

| 103. | Komisija pati var izstrādāt un pielāgot darbības programmas saskaņā ar īstemiņa cikliem, ja šīs programmas apstiprina attiecīgā programmas komiteja. Tādējādi varētu veikt pielāgojumus programmas pārvaldībā un arī pārdalīt apakšprogrammu budžetu. Netika atrasti pierādījumi tam, ka Komisija izmanto šo iespēju (sk. 107. punktu). |
| --- | --- |

103.

Komisija pati var izstrādāt un pielāgot darbības programmas saskaņā ar īstemiņa cikliem, ja šīs programmas apstiprina attiecīgā programmas komiteja. Tādējādi varētu veikt pielāgojumus programmas pārvaldībā un arī pārdalīt apakšprogrammu budžetu. Netika atrasti pierādījumi tam, ka Komisija izmanto šo iespēju (sk. 107. punktu).

| 104. | Turklāt, ņemot vērā to, kā pamatprogrammas plāno un pieņem, Komisijai gandrīz nav iespēju izdarīt nozīmīgas izmaiņas, piemēram, grozīt programmas mērķus vai budžetu starp apakšprogrammām. Tikai likumdevējs var ieviest šādas plašas izmaiņas, veicot grozījumus pamatprogrammu tiesību aktos (piemēram, 2010. gadā Septītajai pamatprogrammai) vai pieņemot turpmākas pamatprogrammas. Tāpēc tiesību aktos parasti paredzēts, ka galveno vērtēšanas pasākumu laiks jāizvēlas tā, lai rezultātus varētu visnoderīgāk ņemt vērā politikas veidošanā. |
| --- | --- |

104.

Turklāt, ņemot vērā to, kā pamatprogrammas plāno un pieņem, Komisijai gandrīz nav iespēju izdarīt nozīmīgas izmaiņas, piemēram, grozīt programmas mērķus vai budžetu starp apakšprogrammām. Tikai likumdevējs var ieviest šādas plašas izmaiņas, veicot grozījumus pamatprogrammu tiesību aktos (piemēram, 2010. gadā Septītajai pamatprogrammai) vai pieņemot turpmākas pamatprogrammas. Tāpēc tiesību aktos parasti paredzēts, ka galveno vērtēšanas pasākumu laiks jāizvēlas tā, lai rezultātus varētu visnoderīgāk ņemt vērā politikas veidošanā.

| 105. | Tāpēc daži no Komisijas novērtējumu galvenajiem lietotājiem ir paši “pētniecības ģenerāldirektorāti” (66). Taču pamatprogrammu tiesību akti arī skaidri nosaka, ka novērtējumi jādara zināmi Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

105.

Tāpēc daži no Komisijas novērtējumu galvenajiem lietotājiem ir paši “pētniecības ģenerāldirektorāti” (66). Taču pamatprogrammu tiesību akti arī skaidri nosaka, ka novērtējumi jādara zināmi Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 106. | Palātas veiktajā apsekojumā Eiropas Parlamenta ITRE komitejā un Padomes CREST komitejā vairums aptaujāto tomēr norādīja, ka nejūtas pietiekami informēti par pamatprogrammu īstenošanu un rezultātiem (sk. 9. attēlu) (67). |
| --- | --- |

106.

Palātas veiktajā apsekojumā Eiropas Parlamenta ITRE komitejā un Padomes CREST komitejā vairums aptaujāto tomēr norādīja, ka nejūtas pietiekami informēti par pamatprogrammu īstenošanu un rezultātiem (sk. 9. attēlu) (67).

Image

Vērtējumu konstatējumu pēcpārbaude

| 107. | Gada vērtēšanas pārskatos Komisija sniedz kopsavilkumu par konstatējumiem un darbībām, kas veiktas, ņemot vērā tās vērtējumus (68). Attiecībā uz pēcpārbaudi Komisija ir arī sniegusi oficiālas atbildes uz tiesību aktos prasīto piecu gadu novērtējumu un īpašo novērtējumu konstatējumiem un ieteikumiem un, cik tas iespējams, ir attiecīgi rīkojusies, lai risinātu norādītās nepilnības. Tomēr tas tā nebija saistībā ar daudziem citiem pārbaudītajiem novērtējuma ziņojumiem un netika atrasti pierādījumi tam, ka to konstatējumus un ieteikumus ņēma vērā, lai izdarītu grozījumus darba programmās. Arī ģenerāldirektorātu ABB budžeta pārskati un gada darbības pārskati neparāda, kādā mērā vērtējumu konstatējumiem ir sekojusi rīcība. |
| --- | --- |

107.

Gada vērtēšanas pārskatos Komisija sniedz kopsavilkumu par konstatējumiem un darbībām, kas veiktas, ņemot vērā tās vērtējumus (68). Attiecībā uz pēcpārbaudi Komisija ir arī sniegusi oficiālas atbildes uz tiesību aktos prasīto piecu gadu novērtējumu un īpašo novērtējumu konstatējumiem un ieteikumiem un, cik tas iespējams, ir attiecīgi rīkojusies, lai risinātu norādītās nepilnības. Tomēr tas tā nebija saistībā ar daudziem citiem pārbaudītajiem novērtējuma ziņojumiem un netika atrasti pierādījumi tam, ka to konstatējumus un ieteikumus ņēma vērā, lai izdarītu grozījumus darba programmās. Arī ģenerāldirektorātu ABB budžeta pārskati un gada darbības pārskati neparāda, kādā mērā vērtējumu konstatējumiem ir sekojusi rīcība.

Ieteikumi

108.

| 108. | Komisijai jānosaka vērtēšanas veids un tvērums, ko var pamatoti paredzēt tiesību aktos norādītajā laikā (2008., 2010. un 2015. gadā), jāpaskaidro, kā vērtējumus var izmantot, lai pielāgotu programmas (“mācību programmas”), un jāprecizē, kādu devumu vērtējumi var dot politikas lēmumiem. Proti, Komisijai jākonkretizē tās paredzētā pieeja attiecībā uz iepriekšējo un pašreizējo pamatprogrammu ilgtermiņa rezultātu novērtēšanu, ņemot vērā to, ka var paiet 7–10 gadi, kamēr šādi rezultāti īstenojas (sk. 8. attēlu). |
| --- | --- |

Komisijai jānosaka vērtēšanas veids un tvērums, ko var pamatoti paredzēt tiesību aktos norādītajā laikā (2008., 2010. un 2015. gadā), jāpaskaidro, kā vērtējumus var izmantot, lai pielāgotu programmas (“mācību programmas”), un jāprecizē, kādu devumu vērtējumi var dot politikas lēmumiem. Proti, Komisijai jākonkretizē tās paredzētā pieeja attiecībā uz iepriekšējo un pašreizējo pamatprogrammu ilgtermiņa rezultātu novērtēšanu, ņemot vērā to, ka var paiet 7–10 gadi, kamēr šādi rezultāti īstenojas (sk. 8. attēlu).

| 109. | Komisijai jāpārskata savu vērtējumu konstatējumu paziņošanas un izplatīšanas prakse, lai nodrošinātu, ka ieinteresētās puses saņem vajadzīgo informāciju. Konkrēti, “pētniecības ģenerāldirektorātu” pienākums ir sniegt oficiālas atbildes uz visiem novērtējumiem, un kopā ar savām atbildēm savlaicīgi jādara šie pētījumi publiski pieejami. “Pētniecības ģenerāldirektorātiem” savos ABB budžeta pārskatos un gada darbības pārskatos arī jāziņo par veikto pēcpārbaudi un jāizmanto ieteikumi darba programmu atjaunināšanā un turpmāko programmu plānošanā. |
| --- | --- |

109.

Komisijai jāpārskata savu vērtējumu konstatējumu paziņošanas un izplatīšanas prakse, lai nodrošinātu, ka ieinteresētās puses saņem vajadzīgo informāciju. Konkrēti, “pētniecības ģenerāldirektorātu” pienākums ir sniegt oficiālas atbildes uz visiem novērtējumiem, un kopā ar savām atbildēm savlaicīgi jādara šie pētījumi publiski pieejami. “Pētniecības ģenerāldirektorātiem” savos ABB budžeta pārskatos un gada darbības pārskatos arī jāziņo par veikto pēcpārbaudi un jāizmanto ieteikumi darba programmu atjaunināšanā un turpmāko programmu plānošanā.

VISPĀRĒJI SECINĀJUMI

| 110. | Palāta atzīst, ka pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu vērtēšana, un jo īpaši to ilgtermiņa rezultātu novērtēšana, pēc savas būtības ir sarežģīta un labāko praksi ir grūti formulēt. |
| --- | --- |

110.

Palāta atzīst, ka pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu vērtēšana, un jo īpaši to ilgtermiņa rezultātu novērtēšana, pēc savas būtības ir sarežģīta un labāko praksi ir grūti formulēt.

| 111. | Palāta uzskata, ka vērtēšanai ir būtiska loma programmu pārvaldībā, turpmākā plānošanā un politikas veidošanā. Vērtēšana arī kalpo par pamatu pārskatatbildībai. Tā sniedz vērtīgu informāciju par sasniegtajiem paredzētajiem (vai neparedzētajiem) rezultātiem, to, kādā mērā ir sasniegti programmas mērķi, programmu nozīmīgumu un lietderību un programmas īstenošanas produktivitāti un efektivitāti. Tā kā par pamatprogrammu vispārējo orientāciju, budžeta jautājumiem un programmas koncepciju lemj Eiropas Parlaments un Padome, ir vajadzīga caurskatāma, ticama un stabila vērtēšanas sistēma, kas šīm iestādēm sniegtu atbilstīgu informāciju. |
| --- | --- |

111.

Palāta uzskata, ka vērtēšanai ir būtiska loma programmu pārvaldībā, turpmākā plānošanā un politikas veidošanā. Vērtēšana arī kalpo par pamatu pārskatatbildībai. Tā sniedz vērtīgu informāciju par sasniegtajiem paredzētajiem (vai neparedzētajiem) rezultātiem, to, kādā mērā ir sasniegti programmas mērķi, programmu nozīmīgumu un lietderību un programmas īstenošanas produktivitāti un efektivitāti. Tā kā par pamatprogrammu vispārējo orientāciju, budžeta jautājumiem un programmas koncepciju lemj Eiropas Parlaments un Padome, ir vajadzīga caurskatāma, ticama un stabila vērtēšanas sistēma, kas šīm iestādēm sniegtu atbilstīgu informāciju.

| 112. | Komisija 2000. un 2002. gadā izveidoja vispārēju vērtēšanas sistēmu un 2007. gadā izdarīja tajā grozījumus. Kaut arī laika posmā, uz kuru attiecas Palātas revīzija, netika konstatēti būtiski uzlabojumi veidā, kādā pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanu plāno, izstrādā un īsteno, kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības. |
| --- | --- |

112.

Komisija 2000. un 2002. gadā izveidoja vispārēju vērtēšanas sistēmu un 2007. gadā izdarīja tajā grozījumus. Kaut arī laika posmā, uz kuru attiecas Palātas revīzija, netika konstatēti būtiski uzlabojumi veidā, kādā pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanu plāno, izstrādā un īsteno, kopumā “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izpildījuši Komisijas oficiālās prasības.

| 113. | Laika posmā, kas aptverts šajā ziņojumā, “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izveidojuši vērtēšanas sistēmu, kā tas paredzēts pamatprogrammu tiesību aktos, un Komisija var parādīt ievērojamu kopumu vērtēšanas pētījumu. Taču paliek spēkā fakts, ka maz ir zināms vai arī nekas nav zināms par programmas mērķu sasniegšanu un pamatprogrammu rezultātiem. Tas tāpēc, ka vērtēšana galvenokārt bija vērsta uz īstemiņa jautājumiem, kas saistīti ar programmu ieviešanu. Rezultātā Komisijas vērtējumu lietderīgums bija ierobežots politikas veidotājiem, ieinteresētajām personām un pat pašai Komisijai. |
| --- | --- |

113.

Laika posmā, kas aptverts šajā ziņojumā, “pētniecības ģenerāldirektorāti” bija izveidojuši vērtēšanas sistēmu, kā tas paredzēts pamatprogrammu tiesību aktos, un Komisija var parādīt ievērojamu kopumu vērtēšanas pētījumu. Taču paliek spēkā fakts, ka maz ir zināms vai arī nekas nav zināms par programmas mērķu sasniegšanu un pamatprogrammu rezultātiem. Tas tāpēc, ka vērtēšana galvenokārt bija vērsta uz īstemiņa jautājumiem, kas saistīti ar programmu ieviešanu. Rezultātā Komisijas vērtējumu lietderīgums bija ierobežots politikas veidotājiem, ieinteresētajām personām un pat pašai Komisijai.

| 114. | Ņemot vērā vērtēšanas nozīmīgumu programmas pārvaldībā un politikas veidošanā, Komisijas pieeja pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanā jāpārskata, ievērojot jaunus politiskus izaicinājumus, palielinātu finansējumu, Kopienas pētniecības politikas orientācijas paplašināšanos un neseno Komisijas reformu. To savā 2007. gada ziņojumā ieteica arī EURAB. |
| --- | --- |

114.

Ņemot vērā vērtēšanas nozīmīgumu programmas pārvaldībā un politikas veidošanā, Komisijas pieeja pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšanā jāpārskata, ievērojot jaunus politiskus izaicinājumus, palielinātu finansējumu, Kopienas pētniecības politikas orientācijas paplašināšanos un neseno Komisijas reformu. To savā 2007. gada ziņojumā ieteica arī EURAB.

| 115. | Palāta uzskata: ja turpmāko pamatprogrammu programmas koncepcijā izmantotu skaidri formulētu intervences loģiku, programmas būtu koncentrētākas un labāk strukturētas. Intervences loģisko modeļu izmantošana būtu arī ieguldījums Komisijas “labākas reglamentācijas” politikā, kuras mērķis ir veiksmīgāk saplānota, vienkāršāka, efektīvāka un saprotamāka normatīvā vide (69). |
| --- | --- |

115.

Palāta uzskata: ja turpmāko pamatprogrammu programmas koncepcijā izmantotu skaidri formulētu intervences loģiku, programmas būtu koncentrētākas un labāk strukturētas. Intervences loģisko modeļu izmantošana būtu arī ieguldījums Komisijas “labākas reglamentācijas” politikā, kuras mērķis ir veiksmīgāk saplānota, vienkāršāka, efektīvāka un saprotamāka normatīvā vide (69).

| 116. | Pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšana būtu efektīvāka, ja programmas mērķi un rādītāji būtu skaidrāki jau no paša sākuma, ja “pētniecības ģenerāldirektorāti” vienotos par stabilu, bet ne pārāk ierobežojošu vērtēšanas stratēģiju un ja tiktu izmantotas progresīvākas vērtēšanas metodoloģijas, tostarp kvantitatīvas pieejas. |
| --- | --- |

116.

Pamatprogrammu un tajās ietilpstošo programmu vērtēšana būtu efektīvāka, ja programmas mērķi un rādītāji būtu skaidrāki jau no paša sākuma, ja “pētniecības ģenerāldirektorāti” vienotos par stabilu, bet ne pārāk ierobežojošu vērtēšanas stratēģiju un ja tiktu izmantotas progresīvākas vērtēšanas metodoloģijas, tostarp kvantitatīvas pieejas.

| 117. | Palāta arī atzīmēja vairākus aspektus, kuros Komisija var pārskatīt tās pašreizējo organizatorisko kārtību pamatprogrammu vērtēšanai. Uzlabojumu var panākt, ja:






  — | vērtēšanas ekspertu grupas vērtēšanas procesā iesaista agrāk – tādējādi palīdzību Komisijai sniedz visā programmu posmā un pēc tam – un ja palielina specializāciju, veidojot ekspertu grupas īpašajām programmām un, ja vajadzīgs, apakšprogrammām, |
| --- | --- | --- |

117.

Palāta arī atzīmēja vairākus aspektus, kuros Komisija var pārskatīt tās pašreizējo organizatorisko kārtību pamatprogrammu vērtēšanai. Uzlabojumu var panākt, ja:

—

vērtēšanas ekspertu grupas vērtēšanas procesā iesaista agrāk – tādējādi palīdzību Komisijai sniedz visā programmu posmā un pēc tam – un ja palielina specializāciju, veidojot ekspertu grupas īpašajām programmām un, ja vajadzīgs, apakšprogrammām,

| — | pašreizējās ģenerāldirektorātu vērtēšanas vienības papildina ar kopēju vērtēšanas biroju, kas atbild par pamatprogrammu vērtēšanas koordinēšanu. |
| --- | --- |

—

pašreizējās ģenerāldirektorātu vērtēšanas vienības papildina ar kopēju vērtēšanas biroju, kas atbild par pamatprogrammu vērtēšanas koordinēšanu.

| 118. | Šajā ziņojumā ietvertie ieteikumi ir balstīti vai nu uz esošo praksi Komisijā, vai uz labu starptautisko praksi. Attiecībā uz resursiem ir skaidrs, ka ieteiktās pieejas ieviešana programmu vērtēšanai paaugstinātu izmaksas, tomēr Palāta uzskata, ka, visticamāk, tā dos vismaz līdzvērtīgu pozitīvu atdevi. |
| --- | --- |

118.

Šajā ziņojumā ietvertie ieteikumi ir balstīti vai nu uz esošo praksi Komisijā, vai uz labu starptautisko praksi. Attiecībā uz resursiem ir skaidrs, ka ieteiktās pieejas ieviešana programmu vērtēšanai paaugstinātu izmaksas, tomēr Palāta uzskata, ka, visticamāk, tā dos vismaz līdzvērtīgu pozitīvu atdevi.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 22. novembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) pētniecību un attīstību definē kā “.. sistemātisku radošu darbu, lai vairotu zināšanas, tostarp zināšanas par cilvēku, kultūru un sabiedrību, un šo zināšanu izmantošanu jaunu pielietojumu izstrādē” (sk. ESAO, Frascati Manual – Proposed standard practice for surveys on research and experimental development, Paris, 2002, 30. lpp.). Kopienas kontekstā akronīmu RTD lieto, lai aptvertu gan tehnoloģiju, gan pētniecību un attīstību.

1

Frascati Manual – Proposed standard practice for surveys on research and experimental development, Paris

RTD

(2)  Pētniecības ĢD ir galvenais ģenerāldirektorāts, kas pārvalda un koordinē pamatprogrammas. No pieciem pārējiem ĢD, kas arī pārvalda īpašo programmu daļas, svarīgākais ir Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD (pārējie ir Enerģētikas un transporta ĢD, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD, Zivsaimniecības ĢD un Komisijas Kopīgais pētniecības centrs).

2

(3)  Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gadā nosprauda mērķi līdz 2010. gadam padarīt ES par dinamiskāko, konkurētspējīgāko un ilgtspējīgāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku ar pilnu nodarbinātību un lielu ekonomisko un sociālo kohēziju.

3

(4)  Eiropadome 2002. gadā vienojās, ka kopējie izdevumi RTD un jauninājumiem Eiropas Savienībā jāpalielina, lai tie līdz 2010. gadam sasniegtu 3 % no IKP. Tā precizēja, ka divām trešdaļām šīs summas jābūt no privātām investīcijām (sk. Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ieguldījumi pētniecībā: Eiropas rīcības plāns”, COM(2003) 226, galīgā redakcija, 7. lpp.).

4

RTD

(5)  Tiešas pārvaldības gadījumā Komisija veic darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu budžeta izpildes pasākumus, bez jebkādas to dalībvalstu vai trešu valstu līdzdalības, kurās atrodas līdzekļu saņēmēji.

5

(6)  Līdz 2006. gadam tikai Sestajā pamatprogrammā vien ir piedalījušies vairāk nekā 22 000 publisku un privātu juridisku personu, galvenokārt daudzpartneru konsorcijos.

6

(7)  Šī ir sadarbības metode, kas balstās uz starpvaldību brīvprātīgas sadarbības principu, jo īpaši uz savstarpēju mācīšanos, standartizāciju un labākās prakses apmaiņu.

7

(8)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), 27., 48., 59. un 60. pants.

8

(9)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, D. Grybauskaitė ziņojums Komisijai (saskaņots ar priekšsēdētāju) “Reaģējot uz stratēģiskām vajadzībām: novērtēšanas pastiprināta izmantošana”, SEC(2007) 213, 2007. gada 21. februāris; Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, M. Schreyer ziņojums Komisijai “Uzsvars uz rezultātiem: Komisijas pasākumu vērtēšanas stiprināšana”, SEC(2000) 1051, 2000. gada 26. jūlijs.

9

D. Grybauskaitė

M. Schreyer

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), 7. panta 1. punkts; uzraudzības informācija, ko Komisija sniedz programmas komitejām, ir definēta īpašajos programmu lēmumos (piem., sk. Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013. g.) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.), 8. panta 4. punkts un V pielikums).

10

(11)  Eiropas Komisijas 1986. gada 20. novembra ziņojums Padomei par Kopienas rīcības plānu saistībā ar Kopienas pētniecības un attīstības pasākumu novērtējumu 1987.–1991. gadam, COM(86) 660, galīgā redakcija, atbilde uz Padomes 1983. gada 28. jūnija rezolūciju.

11

(12)  Eiropas Komisija, “Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu piecu gadu novērtējums, 1992–1996”; neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums Viscount Davignon vadībā (1997); Eiropas Komisija, “Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmu piecu gadu novērtējums, 1995–1999”; neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums Joan Majó vadībā (2000. gada jūlijs); Eiropas Komisija, “Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammu piecu gadu vērtējums par laika posmu no 1999. līdz 2003. gadam”; neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums Erkki Ormala vadībā (2004. gada 15. decembris).

12

Viscount Davignon

Joan Majó

Erkki Ormala

(13)  Eiropas Komisija, “Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu efektivitātes novērtējums”, 2004. gada 21. jūnijs, augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojums profesora Ramon Marimón vadībā.

13

Ramon Marimón

(14)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, M. Schreyer ziņojums Komisijai “Uzsvars uz rezultātiem: Komisijas pasākumu vērtēšanas stiprināšana”, 2000. gada jūlijs, SEC(2000) 1051; Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, priekšsēdētāja un M. Schreyer ziņojums Komisijai “Vērtēšanas standarti un laba prakse”, C(2002) 5267, 2002. gada 23. decembris.

14

M. Schreyer

M. Schreyer

(15)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, D. Grybauskaitė ziņojums Komisijai (saskaņots ar priekšsēdētāju) “Reaģējot uz stratēģiskām vajadzībām: novērtēšanas pastiprināta izmantošana”, SEC(2007) 213, 2007. gada 21. februāris.

15

D. Grybauskaitė

(16)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments “Ietekmes izvērtējums un ex ante novērtējums” par “Septīto pamatprogrammu”, SEC(2005) 430.

16

ex ante

(17)  Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja (ITRE) (jo īpaši) atbild par rūpniecības politiku, pētniecības politiku (tostarp pētniecības atzinumu izplatīšanu un izmantošanu), kosmosa politiku, Kopīgā pētniecības centra darbību, Euratom līgumu, kā arī par informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju.

17

ITRE

Euratom

(18)  CREST (Comité de la Recherche Scientifique et Technique – Zinātniskās un tehniskās pētniecības komiteju) izveidoja ar Padomes 1974. gada 14. janvāra rezolūciju, un tajā ietilpst valstu iestāžu pārstāvji, kas atbild par dalībvalstu zinātnes un tehnoloģiju politiku. CREST ir padomdevēja loma, tā informē Komisiju un Padomi, jo īpaši par jautājumiem, kas saistīti ar valstu pētniecības un attīstības politikas koordinēšanu un pamatprogrammu uzraudzību un vērtēšanu.

18

CREST

Comité de la Recherche Scientifique et Technique

CREST

(19)  Loģiskie modeļi, kas rāda, kā ieguldījums dažādās darbībās noved pie paredzētā rezultāta, ir vispiemērotākais veids intervences loģikas ilustrēšanai. Šie modeļi var precīzi paskaidrot pieņēmumus, kas pakārtoti programmas koncepcijai un tam, kā vispārējie mērķi sadalās darbības mērķos.

19

(20)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, “ES darbību vērtēšana: praktiska rokasgrāmata Komisijas dienestiem”, 2004. gada jūlijs, 87. un 106. lpp.

20

(21)  “Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammu piecu gadu vērtējums par laika posmu no 1999. līdz 2003. gadam”, neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums Erkki Ormala vadībā (2004. gada 15. decembris), 6. iedaļa “Pamatprogrammas vērtēšana”, 19. lpp.

21

Erkki Ormala

(22)  Ārējā atbalsta saņēmējvalstīm ir jāiesniedz loģiskie modeļi, lai saņemtu Kopienas finansējumu (Eiropas Komisija, “Atbalsta sniegšanas metodes”, 1. sējums “Projekta cikla pārvaldības pamatnostādnes”, 2004. gada marts, 5. iedaļa “Loģiskas sistēmas pieeja”).

22

(23)  Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, 27. panta 3. punkts.

23

(24)  Politikas jomas “08. Pētniecība” struktūras pamatā 2006. gadā bija kārtējā PP6 programmu posma īpašās programmas un apakšprogrammas (un tāpēc struktūra attiecīgi mainījās 2007. gadā), taču politikas jomā “09. Informācijas sabiedrība” kārtējo un iepriekšējo īpašo programmu apvienoja kā vienu ABB darbības jomu (Eiropas Komisija, Pētniecības ĢD, A direktorāts “Kopienas darbību koordinēšana, plānošana, programmu izstrāde un vērtēšana. 2006. gada pārvaldības plāns”, 20.12.2005.; Eiropas Komisija, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, 2006. gada pārvaldības plāns, 23.12.2005.).

24

ABB

(25)  Pētniecības ĢD gadījumā ABM mērķi (un rādītāji šo mērķu sasniegšanas mērīšanai) mainījās katru gadu. Savukārt Informācijas sabiedrības ĢD lietoja daudzgadu mērķus, kas tomēr nebija tādi paši kā programmas mērķi (vai tie mērķi, kas precizēti darba programmas līmenī).

25

ABM

(26)  Eiropas Komisija, Iekšējās revīzijas dienesta pārskats par SPP/ABM cikla efektivitāti un produktivitāti; Ģenerālsekretariāts un Budžeta ĢD, 2005. g., 4.1. punkts, 31. lpp.

26

SPP/ABM

(27)  Eiropas Komisijas paziņojums Padomei par Kopienas rīcības plānu saistībā ar Kopienas pētniecības un attīstības programmu vērtēšanu, COM(83) 1, galīgā redakcija, 1983. gada 19. janvāris.

27

(28)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Neatkarīga ārējā uzraudzība un vērtēšana Kopienas rīcībai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā” (COM(1996) 220, galīgā redakcija), 1996. gada 22. maijs.

28

(29)  Katrs ĢD, kas īsteno pamatprogrammas, dokumentē savus plānotos vērtējumus gada (un daudzgadu) vērtēšanas plānos, taču nevar teikt, ka šie plānošanas dokumenti atspoguļo vērtēšanas stratēģiju kā tādu.

29

(30)  Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, 27. panta 4. punkts.

30

(31)  “Loi de programme pour la recherche no 2006–450”, 18.4.2006.; “Décret no 2006–1334 relatif à l'organisation et au fonctionnement de l'Agence d'évaluation de la recherche et de l'enseignement supérieur (AERES)”, 3.11.2006.

31

Loi de programme pour la recherche no

18.4.2006

Décret no

(32)  Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva under the Ministerio de Educación y Ciencia: Orden ECI/1252/2005, 2005. gada 4. maijs, ar kuru izveido Comisión Asesora de Evaluación y Prospectiva (Vērtēšanas un prognozēšanas padomdevēju komisiju).

32

Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva under the Ministerio de Educación y Ciencia: Orden ECI/1252/2005

Comisión Asesora de Evaluación y Prospectiva

(33)  Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) 2004. gadā izveidoja specializētu institūtu Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung (IFQ), kuru pilnvaroja izstrādāt un standartizēt vērtēšanas metodoloģijas un kvalitātes nodrošināšanu un veikt DFG finansēto RTD pasākumu novērtējumu.

33

Deutsche Forschungsgemeinschaft

DFG

Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung

IFQ

DFG

(34)  Saistībā ar PP7 Komisija izveidoja 15 ekspertu padomdevējas grupas, salīdzinot ar 12 ekspertu padomdevējām grupām PP6 un 17 ekspertu padomdevējām grupām PP5. Šīs ekspertu padomdevējas grupas sniedz padomus Komisijai par politikas jomu un programmu jautājumiem, kas saistīti ar pamatprogrammām. Tomēr jāmin, ka šīs ekspertu padomdevējas grupas pilnībā neatbilst pamatprogrammu struktūrai, jo ne katrai īpašajai programmai (vai apakšprogrammai) ir izveidota ekspertu padomdevēja grupa.

34

(35)  Kanādā, lai pārraudzītu vērtēšanas sistēmu, gandrīz visos federālajos valdības departamentos ir izveidotas pastāvīgas vērtēšanas komitejas, kurās darbojas vecākie departamentu ierēdņi un parasti arī ārējās ieinteresētās personas (Kanādas Sociālo un humanitāro zinātņu pētniecības padomes Pastāvīgās vērtēšanas komitejas pilnvaras un locekļi).

35

(36)  Eiropas Komisijas 2004. gada pārraudzības ziņojums par EK un Euratom pasākumu un attiecīgo īpašo programmu īstenošanu, 2005. gada augusts, 5. lpp.

36

Euratom

(37)  Eiropas Komisija, “Komisijas cilvēkresursu plānošana un optimizēšana, lai kalpotu ES prioritātēm”, SEC(2007) 530, 2007. gada 24. aprīlis.

37

(38)  Eiropas Komisija, priekšsēdētāja un M. Schreyer ziņojums Komisijai “Vērtēšanas standarti un laba prakse”, C(2002) 5267, 2002. gada 23. decembris; Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments “Ietekmes izvērtējums un ex ante novērtējums”, SEC(2005) 430, 2005. gada 6. aprīlis, 1. pielikums, 209. zemsvītras piezīme.

38

M. Schreyer

ex ante

(39)  Eiropas Pētniecības padomdevēja valde (EURAB) 2007. gadā arī ieteica palielināt resursus, kas paredzēti pamatprogrammu vērtēšanai (EURAB, “Recommendations on Ex-Post Impact Assessment”, 2007. gada jūlijs).

39

EURAB

EURAB

Recommendations on Ex-Post Impact Assessment

(40)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (1998.–2002. g.) (OV C 99, 23.4.2004.), 116. un 122. punkts.

40

(41)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, D. Grybauskaitė ziņojums Komisijai (saskaņots ar priekšsēdētāju) “Reaģējot uz stratēģiskām vajadzībām: novērtēšanas pastiprināta izmantošana”, SEC(2007) 213, 2007. gada 21. februāris; Eiropas Komisija, priekšsēdētāja un M. Schreyer ziņojums Komisijai “Vērtēšanas standarti un laba prakse”, C(2002) 5267, 2002. gada 23. decembris.

41

D. Grybauskaitė

M. Schreyer

(42)  Šādas vērtēšanas rokasgrāmatas ir 14 ģenerāldirektorātiem tām politikas jomām un programmām, par kurām šie ĢD atbild (Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, Izvērtēšanas struktūrvienība, “Pārskats par vērtēšanas rokasgrāmatām Komisijā”, 2004. gada oktobris).

42

(43)  Fahrenkrog, G. et al. “RTD Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies”, IPTS-JRC, 2002; PREST et al. “Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme”, University of Manchester; 2002.

43

Fahrenkrog, G. et al

RTD Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies

IPTS-JRC

PREST et al. “Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme”, University of Manchester

(44)  Kaut arī Komisijai ir šāda informācija par dalībniekiem, bieži vien to nevar viegli izmantot detalizētai analīzei, jo dati par konkrētu dalībnieku neglabājas vienā vietā, kā arī tie var nebūt reģistrēti saderīgā formātā. Tāpēc ir grūti izsekot dalībnieka līdzdalībai laika gaitā, piemēram, lai novērtētu iemeslus, kāpēc dalībnieks nav piedalījies, un attiecības starp dalībniekiem, piemēram, lai pētītu tīklu izmantošanas ietekmi (sk. 84. punktu).

44

(45)  Pārskats par 2006. finanšu gadu, 2.3. tabula; Pārskats par 2005. finanšu gadu, 7.13. punkts; Pārskats par 2004. finanšu gadu, 6.8. un 6.10. punkts; Pārskats par 2003. finanšu gadu, 6.9. un 6.70. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 1/2004, 105.–108. punkts; Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam), OV C 203, 25.8.2006., 57. punkts.

45

(46)  Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, 173. pants: “Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojums ietver informāciju par darbībām pētniecības, tehnoloģiju attīstības un rezultātu izplatīšanas jomā iepriekšējā gadā, kā arī darba programmu kārtējam gadam.”

46

(47)  Datus no dalībniekiem nemēģināja sistemātiski vākt pēc projekta beigām, izņemot īpašu apsekojumu veikšanu saistībā ar novērtējumiem. Apsekojumu izmantošanu traucēja tas, ka tiesību aktos nav noteikts dalībnieku pienākums sniegt šādus analītiskus datus, pretēji tam, kā tas ir vairākās valstu RTD programmās (piem., Vācijā).

47

RTD

(48)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2004, 94. punkts; Atzinums Nr. 1/2006, 56. punkts.

48

(49)  Pārskats par 2006. finanšu gadu, 7.33. punkts; Pārskats par 2005. finanšu gadu, 7.8. un 7.29. punkts; Atzinums Nr. 1/2006, 58.–61. punkts.

49

(50)  CORDIS ir vienīgā datubāze, kas sniedz informāciju par piekšlikumiem, projektiem un rezultātiem, kuri ir kopēji visai pamatprogrammai, aptver vairākus programmu posmus un ir pieejama ārpus Komisijas, taču CORDIS datubāzē datus par atsevišķiem projektiem bieži neatjaunina pēc tam, kad priekšlikums ir izvēlēts. Līdz Sestajai pamatprogrammai un to ieskaitot, pamatprogrammu valsts un privātā sektora dalībniekiem nebija obligāti jāpublicē savi rezultāti (Eiropas Pētniecības padomdevēja valde (EURAB), “Scientific publication: policy on open access”, 2006. gada decembris).

50

CORDIS

CORDIS

EURAB

Scientific publication: policy on open access

(51)  Hanne Foss Hansen “Choosing evaluation models: A discussion on evaluation design,” Evaluation, Vol 11 No 4, 2005, pp. 447–462.

51

(52)  Līdz Sestajai pamatprogrammai un to ieskaitot, pamatprogrammu valsts un privātā sektora dalībniekiem nebija obligāti jāpublicē savi zinātniskie rezultāti. Brīvas publiskas piekļuves garantēšanu Kopienas finansētai pētniecībai, padarot publicēšanu obligātu, 2006. gada decembrī ieteica EURAB. Tā arī ierosināja Komisijai izveidot uz tīmekļa balstītu glabātavu publicētiem projektu rezultātiem (sk. EURAB, “Scientific publication: policy on open access”, 2006. gada decembris).

52

EURAB

EURAB

Scientific publication: policy on open access

(53)  Komisija atzīmē, ka plānotajai Septītajai pamatprogrammai mikroekonomiskās un makroekonomiskās ietekmes prognozēšanai izmantoja šādus modeļus (sk. Eiropas Komisijas 2004. gada pārraudzības ziņojums par EK un Euratom pasākumu un attiecīgo īpašo programmu īstenošanu, 2005. gada augusts, 23.–25. lpp.). Tomēr nekas neliecina par to, ka šis pamatprogrammas iespējamās ekonomiskās ietekmes izvērtējums ir saistīts ar kādu ex post novērtējuma plānu.

53

Euratom

ex post

(54)  Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, “IST-RTD uzraudzība un vērtēšana, rezultātu un ietekmes rādītāji (2003–2004)”, 2005. g.; “Jauninājumu tīkli informācijas sabiedrības attīstībā un attīstībā Eiropā”, 2006. g.

54

IST-RTD

(55)  Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD noslēguma ziņojums “Eiropas Pētniecības telpas tīkli (ERAnets) – IST pētniecības dalībnieku sadarbības tīklu novērtēšana un to pāraugšana par sadarbību Eiropas Pētniecības telpā”, 2005. g.; “Vērtējums par virzību uz Eiropas pētniecības telpu saistībā ar informācijas sabiedrības tehnoloģijām”, 2005. g.; “Jauninājumu tīkli informācijas sabiedrības attīstībā un attīstībā Eiropā”, 2006. g.

55

ERAnets

(56)  Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, “Ietekmes novērtējumu pamatlīgums attiecībā uz pētniecību informācijas sabiedrības tehnoloģiju jomā”.

56

(57)  EURAB, “Recommendations on Ex-Post Impact Assessment”, 2007. gada jūlijs.

57

EURAB

Recommendations on Ex-Post Impact Assessment

(58)  Eiropas Komisija, “Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammu piecu gadu vērtējums par laika posmu no 1999. līdz 2003. gadam”. Erkki Ormala vadītas neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums (2004. gada 15. decembris), 1. pielikums.

58

Erkki Ormala

(59)  Eiropas Komisija, “EK pētniecības un attīstības politikas ietekme uz Eiropas zinātnes un tehnoloģijas kopienu. Valstu ietekmes pētījuma noslēguma kopsavilkuma ziņojums”, 1995.

59

(60)  Eiropas Komisija, “Harmonizētas ietekmes pētījumu metodoloģijas koncepcija ES pētniecības un attīstības pamatprogrammām”, 1992.

60

(61)  Eiropas Komisija, Komisijas dienestu darba dokuments “Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas”, SEC(2007) 412/2, 2007. gada 4. aprīlis, 3.3.3. sadaļa “Eiropas Pētniecības telpa un ietekme uz uzraudzību un vērtēšanu, kas balstīta uz faktiem”, 93. lpp.

61

(62)  Jāatzīmē, ka dotāciju līgumus projektiem paraksta visā programmu posmā; pirmie līgumi parasti stājas spēkā programmas pirmā gada beigās. Šo līgumu ilgums parasti ir trīs līdz pieci gadi, tāpēc galīgos faktiskos rezultātus var gaidīt agrākais pēc četriem līdz sešiem gadiem.

62

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

Avots:

(63)  Eiropas Komisija, “Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammu piecu gadu vērtējums par laika posmu no 1999. līdz 2003. gadam”, Erkki Ormala vadītas neatkarīgu ekspertu grupas ziņojums (2004. gada 15. decembris), 6. iedaļa “Pamatprogrammas vērtēšana”, 19. lpp.

63

Erkki Ormala

(64)  Eiropas Komisija, “Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD Policies” jeb tā sauktais “EPUB Toolbox”, ko izdevis Kopīgais pētniecības centrs (KPC) – Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) and Joanneum Research (2002. gada augusts), kopsavilkums, 9. un 12. lpp.

64

Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD Policies

EPUB Toolbox

Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) and Joanneum Research

(65)  Eiropas Komisija, “Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu efektivitātes novērtējums”, 2004. gada 21. jūnijs, augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojums profesora Ramon Marimón vadībā, 20. lpp.

65

Ramon Marimón

(66)  European Policy Evaluation Consortium (EPEC), Technopolis France, “Study on the use of evaluation results in the Commission: Final report”, Dossier No 1 Synthesis report and annexes, 2005. gada maijs.

66

European Policy Evaluation Consortium (EPEC), Technopolis France

Study on the use of evaluation results in the Commission: Final report

Dossier No

(67)  Augstāks apmierinātības rādītājs CREST aptaujāto vidū (šie aptaujātie bieži ir arī programmas komiteju locekļi) var būt saistīts arī ar šo respondentu oficiālo lomu programmas īstenošanas uzraudzībā.

67

CREST

(68)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments “2004. gada vērtēšanas pārskats; kopsavilkums par Komisijas vērtēšanas konstatējumiem un darbībām”, SEC(2005) 587, 2005. gada 28. aprīlis.

68

(69)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD, D. Grybauskaitė ziņojums Komisijai (saskaņots ar priekšsēdētāju) “Reaģējot uz stratēģiskām vajadzībām: novērtēšanas pastiprināta izmantošana”, SEC(2007) 213, 2007. gada 21. februāris, 4. lpp.

69

Grybauskaitė

---

I PIELIKUMS

IETEKMES UN REZULTĀTU MĒRĪŠANA PUBLISKAJAI INTERVENCEI PĒTNIECĪBĀ UN TEHNOLOĢIJU ATTĪSTĪBĀ

Turpmāk ir minētas dažas no galvenajām metodoloģiskajām grūtībām ietekmes un rezultātu mērīšanā publiskajai intervencei pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā.

| — | Attiecināšanas problēmas. Ar attiecināšanas problēmām sastopas vērtēšanā un izpildes mērīšanā. Šīs problēmas ir cieši saistītas ar “papildināmības” jautājumu, t. i., jautājumu par to, vai izmaiņas nebūtu notikušas arī tāpat. To, ka rezultātus ir grūti attiecināt uz konkrētu publisku intervenci, ietekmē arī daudzi ārēji faktori (kā citu politiku un programmu ietekme, izmaiņas tiesiskajā regulējumā, izmaiņas sabiedrībā u. c.). Turklāt pētniecībā gaidīto rezultātu nesasniegšana arī var būt veiksme. Nākamais sarežģījums ir nepārprotamas grūtības skaidri attiecināt pētniecības faktiskos rezultātus, nemaz nerunājot par iznākumu un ietekmi, uz RTD procesa īpašiem aspektiem vai pat atsevišķām vienībām, kas iesaistītas pētniecības pasākumā. |
| --- | --- |

—

Attiecināšanas problēmas. Ar attiecināšanas problēmām sastopas vērtēšanā un izpildes mērīšanā. Šīs problēmas ir cieši saistītas ar “papildināmības” jautājumu, t. i., jautājumu par to, vai izmaiņas nebūtu notikušas arī tāpat. To, ka rezultātus ir grūti attiecināt uz konkrētu publisku intervenci, ietekmē arī daudzi ārēji faktori (kā citu politiku un programmu ietekme, izmaiņas tiesiskajā regulējumā, izmaiņas sabiedrībā u. c.). Turklāt pētniecībā gaidīto rezultātu nesasniegšana arī var būt veiksme. Nākamais sarežģījums ir nepārprotamas grūtības skaidri attiecināt pētniecības faktiskos rezultātus, nemaz nerunājot par iznākumu un ietekmi, uz RTD procesa īpašiem aspektiem vai pat atsevišķām vienībām, kas iesaistītas pētniecības pasākumā.

| — | Mērīšanas problēmas







  — | Datu pieejamība. Lielākā daļa pieejamo datu, jo īpaši dati, kas savākti ar uzraudzības sistēmu palīdzību, attiecas uz ieguldījumu RTD pasākumos un to faktiskajiem rezultātiem, nevis uz iznākumu vai ietekmi. |
| --- | --- | --- |

—

Mērīšanas problēmas

—

Datu pieejamība. Lielākā daļa pieejamo datu, jo īpaši dati, kas savākti ar uzraudzības sistēmu palīdzību, attiecas uz ieguldījumu RTD pasākumos un to faktiskajiem rezultātiem, nevis uz iznākumu vai ietekmi.

| — | Dinamikas saprašana. Tā kā ir neapšaubāmas grūtības modelēt ieguldījumu un faktisko rezultātu cēloņsakarību saikni, pētniecības procesa iekšējā darbība ir neskaidra, un bez nepārprotami formulētas intervences loģikas pats process pārsvarā tiek uzskatīts par “melno kasti”. |
| --- | --- |

—

Dinamikas saprašana. Tā kā ir neapšaubāmas grūtības modelēt ieguldījumu un faktisko rezultātu cēloņsakarību saikni, pētniecības procesa iekšējā darbība ir neskaidra, un bez nepārprotami formulētas intervences loģikas pats process pārsvarā tiek uzskatīts par “melno kasti”.

| — | Rezultātu salīdzināmība. Nav daudz iespēju salīdzināt dažādu zinātnes jomu rezultātus tā, lai tos interpretētu īpašo programmu un apakšprogrammu kontekstā. Turklāt vērtēt rezultātus pamatpētījumiem jeb fundamentālajai pētniecībai ir grūtāk nekā lietišķajai pētniecībai vai tehnoloģiju attīstībai galvenokārt tāpēc, ka pamatpētījumos lielākoties izmanto unikālas un neatkārtojamas procedūras. Pat lietišķo pētījumu jomā rezultāti ievērojami atšķiras, un tāpēc tos salīdzināt nav viegli. |
| --- | --- |

—

Rezultātu salīdzināmība. Nav daudz iespēju salīdzināt dažādu zinātnes jomu rezultātus tā, lai tos interpretētu īpašo programmu un apakšprogrammu kontekstā. Turklāt vērtēt rezultātus pamatpētījumiem jeb fundamentālajai pētniecībai ir grūtāk nekā lietišķajai pētniecībai vai tehnoloģiju attīstībai galvenokārt tāpēc, ka pamatpētījumos lielākoties izmanto unikālas un neatkārtojamas procedūras. Pat lietišķo pētījumu jomā rezultāti ievērojami atšķiras, un tāpēc tos salīdzināt nav viegli.

| — | Apkopošana. Ir problēmas izdarīt secinājumus no zemākā līmenī iegūtiem vērtēšanas rezultātiem par faktiskajiem rezultātiem, iznākumu un ietekmi nākamajam augstākam līmenim (piemēram, apkopojot projektu rezultātus vispirms projektu kopām, tad programmas jomām un visbeidzot pašai programmai). |
| --- | --- |

—

Apkopošana. Ir problēmas izdarīt secinājumus no zemākā līmenī iegūtiem vērtēšanas rezultātiem par faktiskajiem rezultātiem, iznākumu un ietekmi nākamajam augstākam līmenim (piemēram, apkopojot projektu rezultātus vispirms projektu kopām, tad programmas jomām un visbeidzot pašai programmai).

| — | Rādītāju atbilstība. Jānoskaidro, vai vērtētāji mēra to, kas jāmēra. Rādītājiem jābūt viegli izmērāmiem, grūti manipulējamiem, un tiem jāvirza vērtēšana pareizā gultnē, taču “mērāms” rādītājs faktiskajiem rezultātiem ne vienmēr ļauj izdarīt secinājumus par iznākumu vai ietekmi. |
| --- | --- |

—

Rādītāju atbilstība. Jānoskaidro, vai vērtētāji mēra to, kas jāmēra. Rādītājiem jābūt viegli izmērāmiem, grūti manipulējamiem, un tiem jāvirza vērtēšana pareizā gultnē, taču “mērāms” rādītājs faktiskajiem rezultātiem ne vienmēr ļauj izdarīt secinājumus par iznākumu vai ietekmi.

| — | Ar laika plānošanu saistītas problēmas. Nākamais šķērslis ietekmes vērtēšanā ir ievērojamā laika starpība starp pētniecības pasākumu un faktiskajiem rezultātiem un iznākumu, lai varētu novērtēt ietekmi. Dati ir jāvāc ilgtermiņā, lai izdarītu jēgpilnus un pārdomātus secinājumus. Šāds laika mērogs vērtējumam bieži nesaskan ar politikas veidotāju vēlmēm un vajadzībām, un ir jāatrod kompromiss starp vērtēšanas rezultātu agru nodošanu politikas veidošanai un pietiekamu laikposmu, kurā parādās sekas. |
| --- | --- |

—

Ar laika plānošanu saistītas problēmas. Nākamais šķērslis ietekmes vērtēšanā ir ievērojamā laika starpība starp pētniecības pasākumu un faktiskajiem rezultātiem un iznākumu, lai varētu novērtēt ietekmi. Dati ir jāvāc ilgtermiņā, lai izdarītu jēgpilnus un pārdomātus secinājumus. Šāds laika mērogs vērtējumam bieži nesaskan ar politikas veidotāju vēlmēm un vajadzībām, un ir jāatrod kompromiss starp vērtēšanas rezultātu agru nodošanu politikas veidošanai un pietiekamu laikposmu, kurā parādās sekas.

| — | Projektu kļūdaina interpretācija. Atsevišķu programmas projektu iznākuma un ietekmes vērtēšanā jāņem vērā dilemma, ka tehnoloģiskie un zinātniskie rezultāti parasti ir sasniegti, izmantojot iepriekš padarītu darbu. Līdzīgi iespējams, ka pirms zinātnisko rezultātu publicēšanas un izmantošanas dalībnieks projektu rezultātus lieto citam darbam. Tāpēc projekts pats par sevi ne vienmēr ir piemērota vērtēšanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz ilgāka termiņa iznākumu un ietekmi. |
| --- | --- |

—

Projektu kļūdaina interpretācija. Atsevišķu programmas projektu iznākuma un ietekmes vērtēšanā jāņem vērā dilemma, ka tehnoloģiskie un zinātniskie rezultāti parasti ir sasniegti, izmantojot iepriekš padarītu darbu. Līdzīgi iespējams, ka pirms zinātnisko rezultātu publicēšanas un izmantošanas dalībnieks projektu rezultātus lieto citam darbam. Tāpēc projekts pats par sevi ne vienmēr ir piemērota vērtēšanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz ilgāka termiņa iznākumu un ietekmi.

| — | Ticamība, objektivitāte un neatkarība. Vērtējuma kvalitāte ir ievērojami atkarīga no tā, cik lielā mērā vērtētāji ir saistīti ar attiecīgo tematu, un tas nozīmē kompromisu starp izpratni un kompetenci, no vienas puses, un neatkarību un objektivitāti, no otras puses. Vērtējuma kvalitāte ir atkarīga arī no politikas veidotāju pieņēmumiem un interesēm un vērtējuma motīviem un nolūka. |
| --- | --- |

—

Ticamība, objektivitāte un neatkarība. Vērtējuma kvalitāte ir ievērojami atkarīga no tā, cik lielā mērā vērtētāji ir saistīti ar attiecīgo tematu, un tas nozīmē kompromisu starp izpratni un kompetenci, no vienas puses, un neatkarību un objektivitāti, no otras puses. Vērtējuma kvalitāte ir atkarīga arī no politikas veidotāju pieņēmumiem un interesēm un vērtējuma motīviem un nolūka.

---

II PIELIKUMS

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ UZRAUDZĪBU UN VĒRTĒŠANU LIKUMDEVĒJA LĒMUMOS (CETURTAJAI, PIEKTAJAI, SESTAJAI UN SEPTĪTAJAI PAMATPROGRAMMAI)

| PP4 (1995–1998)
   (1) | PP5 (1999–2002)
   (2) | PP6 (2003–2006)
   (3) | PP7 (2007–2013)
   (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatprogrammas lēmums. Padome un EP |
| Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 26. aprīļaLēmums Nr. 1110/94/EK par Eiropas Kopienas Ceturto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 1994. līdz 1998. gadam), 4. pants | Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. decembraLēmums Nr. 182/1999/EK par Eiropas Kopienas Piekto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 1998. līdz 2002. gadam), 5. un 6. pants | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnijaLēmums Nr. 1513/2002/EK par Sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam), 20. apsvērums, 4. un 6. pants, III pielikums | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembraLēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), 7. pants |
| Uzraudzība |
| — | ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt virzību atbilstīgi sākotnējiem mērķiem (4. panta 1. punkts) |

PP4 (1995–1998)
   (1)

PP5 (1999–2002)
   (2)

PP6 (2003–2006)
   (3)

PP7 (2007–2013)
   (4)

Pamatprogrammas lēmums. Padome un EP

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 26. aprīļaLēmums Nr. 1110/94/EK par Eiropas Kopienas Ceturto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 1994. līdz 1998. gadam), 4. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. decembraLēmums Nr. 182/1999/EK par Eiropas Kopienas Piekto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 1998. līdz 2002. gadam), 5. un 6. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnijaLēmums Nr. 1513/2002/EK par Sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam), 20. apsvērums, 4. un 6. pants, III pielikums

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembraLēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), 7. pants

Uzraudzība

—

ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt virzību atbilstīgi sākotnējiem mērķiem (4. panta 1. punkts)

| — | ar neatkarīgu kvalificētu ekspertu palīdzību katru gadu pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ņemot vērā I pielikumā konkretizētos kritērijus un II pielikumā konkretizētos zinātniskos un tehnoloģiskos mērķus (5. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

ar neatkarīgu kvalificētu ekspertu palīdzību katru gadu pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ņemot vērā I pielikumā konkretizētos kritērijus un II pielikumā konkretizētos zinātniskos un tehnoloģiskos mērķus (5. panta 1. punkts)

| — | ar neatkarīgu kvalificētu ekspertu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski [katru gadu] uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu (4. pants un 6. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

ar neatkarīgu kvalificētu ekspertu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski [katru gadu] uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu (4. pants un 6. panta 1. punkts)

| — | pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu (7. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu (7. panta 1. punkts)

| — | novērtēt, vai mērķi, prioritātes un finanšu līdzekļi joprojām atbilst mainīgajam stāvoklim, un, ja tā nav, iesniegt priekšlikumus, kā pielāgot vai papildināt pamatprogrammu un/vai īpašās programmas (5. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

novērtēt, vai mērķi, prioritātes un finanšu līdzekļi joprojām atbilst mainīgajam stāvoklim, un, ja tā nav, iesniegt priekšlikumus, kā pielāgot vai papildināt pamatprogrammu un/vai īpašās programmas (5. panta 1. punkts)

| — | visus izpētes pasākumus regulāri pārskatīt, un tas jo īpaši ietver pētniecības izcilības līmeņa uzraudzību (III pielikuma 1. daļa “Instrumenti”) |
| --- | --- |

—

visus izpētes pasākumus regulāri pārskatīt, un tas jo īpaši ietver pētniecības izcilības līmeņa uzraudzību (III pielikuma 1. daļa “Instrumenti”)

| — | regulāri ziņot par šīs uzraudzības rezultātiem un izplatīt tos (7. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

regulāri ziņot par šīs uzraudzības rezultātiem un izplatīt tos (7. panta 1. punkts)

173. pants. Ikgadējs ziņojums

| — | ikgadējā ziņojumā, kas Komisijai jāiesniedz atbilstīgi Līguma 173. pantam, sīki ziņot par pamatprogrammas īstenošanas panākumiem, un jo īpaši par paveikto, sasniedzot mērķus un ievērojot prioritātes, kā noteikts katrā I pielikuma nodaļā; ietver arī informāciju par finanšu aspektiem un par līdzekļu izmantošanu (4. pants) |
| --- | --- |

—

ikgadējā ziņojumā, kas Komisijai jāiesniedz atbilstīgi Līguma 173. pantam, sīki ziņot par pamatprogrammas īstenošanas panākumiem, un jo īpaši par paveikto, sasniedzot mērķus un ievērojot prioritātes, kā noteikts katrā I pielikuma nodaļā; ietver arī informāciju par finanšu aspektiem un par līdzekļu izmantošanu (4. pants)

Starpposma novērtējums

| — | izvērtēt programmas virzību pamatprogrammas termiņa vidū (6. pants) |
| --- | --- |

—

izvērtēt programmas virzību pamatprogrammas termiņa vidū (6. pants)

| — | pamatojoties uz dažādu īpašo programmu izvērtējumu, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu un, ja vajadzīgs, tam pievienot priekšlikumu par šā lēmuma pielāgošanu (6. pants) |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz dažādu īpašo programmu izvērtējumu, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu un, ja vajadzīgs, tam pievienot priekšlikumu par šā lēmuma pielāgošanu (6. pants)

| — | ne vēlāk kā 2010. gadā ar ārējo ekspertu palīdzību veikt šīs pamatprogrammas un tās īpašo programmu uz pierādījumiem balstītu starpposma novērtējumu, turpinot iepriekšējās pamatprogrammas ex post novērtējumu. Šis novērtējums attiecas uz notiekošo pētniecības darbību kvalitāti, kā arī to īstenošanas un pārvaldības kvalitāti un virzību uz izvirzītajiem mērķiem (7. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā 2010. gadā ar ārējo ekspertu palīdzību veikt šīs pamatprogrammas un tās īpašo programmu uz pierādījumiem balstītu starpposma novērtējumu, turpinot iepriekšējās pamatprogrammas ex post novērtējumu. Šis novērtējums attiecas uz notiekošo pētniecības darbību kvalitāti, kā arī to īstenošanas un pārvaldības kvalitāti un virzību uz izvirzītajiem mērķiem (7. panta 2. punkts)

| — | minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, un attiecīgos gadījumos priekšlikumus šīs pamatprogrammas pielāgošanai darīt zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (7. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, un attiecīgos gadījumos priekšlikumus šīs pamatprogrammas pielāgošanai darīt zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (7. panta 2. punkts)

| — | regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par pamatprogrammas un īpašo programmu īstenošanas vispārējo virzību (5. panta 4. punkts) |
| --- | --- |

—

regulāri informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par pamatprogrammas un īpašo programmu īstenošanas vispārējo virzību (5. panta 4. punkts)

| — | iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei regulārus progresa ziņojumus par pamatprogrammas ieviešanu (20. apsvērums) |
| --- | --- |

—

iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei regulārus progresa ziņojumus par pamatprogrammas ieviešanu (20. apsvērums)

| — | (pirms starpposma novērtējuma) sastādīt progresa ziņojumu, tiklīdz ir pieejami pietiekami dati, kuros redzami sākotnējie atzinumi par to jauno darbību efektivitāti, kas uzsāktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, un par vienkāršošanas ceļā gūtajiem panākumiem (7. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

(pirms starpposma novērtējuma) sastādīt progresa ziņojumu, tiklīdz ir pieejami pietiekami dati, kuros redzami sākotnējie atzinumi par to jauno darbību efektivitāti, kas uzsāktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, un par vienkāršošanas ceļā gūtajiem panākumiem (7. panta 2. punkts)

| — | neatkarīgiem ekspertiem 2004. gadā veikt novērtējumu attiecībā uz katru no šiem trijiem instrumentiem šīs programmas izpildē (III pielikuma 1. daļa “Instrumenti”) |
| --- | --- |

—

neatkarīgiem ekspertiem 2004. gadā veikt novērtējumu attiecībā uz katru no šiem trijiem instrumentiem šīs programmas izpildē (III pielikuma 1. daļa “Instrumenti”)

Piecu gadu novērtējums

| — | izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu pārvaldību un virzību piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (4. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu pārvaldību un virzību piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (4. panta 2. punkts)

| — | izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi augsti kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu īstenošanu un panākumiem piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma, ņemot vērā I pielikumā izklāstītos kritērijus un II pielikumā izklāstītos zinātniskos un tehnoloģiskos mērķus (5. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi augsti kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu īstenošanu un panākumiem piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma, ņemot vērā I pielikumā izklāstītos kritērijus un II pielikumā izklāstītos zinātniskos un tehnoloģiskos mērķus (5. panta 2. punkts)

| — | izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi augsti kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu īstenošanu un panākumiem piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (6. panta 2. punkts) (proti, veikto pasākumu īstenošanas novērtējumu, ievērojot Sestās pamatprogrammas ieguldījumu Eiropas pētniecības telpas izveidē (20. apsvērums)) |
| --- | --- |

—

izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi augsti kvalificēti eksperti, attiecībā uz Kopienas pasākumu īstenošanu un panākumiem piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (6. panta 2. punkts) (proti, veikto pasākumu īstenošanas novērtējumu, ievērojot Sestās pamatprogrammas ieguldījumu Eiropas pētniecības telpas izveidē (20. apsvērums))

| — | pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai šo novērtējumu kopā ar saviem apsvērumiem (4. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai šo novērtējumu kopā ar saviem apsvērumiem (4. panta 2. punkts)

| — | pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šo novērtējumu kopā ar saviem apsvērumiem (5. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šo novērtējumu kopā ar saviem apsvērumiem (5. panta 2. punkts)

| — | savlaicīgi un pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas (20. apsvērums) Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šā novērtējuma secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem (6. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

savlaicīgi un pirms nākamās pamatprogrammas projekta iesniegšanas (20. apsvērums) Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šā novērtējuma secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem (6. panta 2. punkts)

Galīgais novērtējums

(sk. Lēmumu par īpašo programmu)

| — | divus gadus pēc PP7 pabeigšanas (t. i., 2015. gadā) veikt programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus (7. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

—

divus gadus pēc PP7 pabeigšanas (t. i., 2015. gadā) veikt programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus (7. panta 3. punkts)

| — | minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, darīt zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (7. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

—

minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, darīt zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (7. panta 3. punkts)

Neatkarīgi eksperti

| — | neatkarīgu ekspertu izvēlē nodrošināt, ka līdzsvaroti ņem vērā dažādas zinātnes, rūpniecības un lietotāju aprindas, un pēc ekspertu iecelšanas publicēt viņu vārdus un individuālo kvalifikāciju (5. panta 3. punkts)
  (Papildnoteikumus par neatkarīgiem ekspertiem sk. Padomes Lēmuma 1999/65/EK 9. pantā.) |
| --- | --- |

—

neatkarīgu ekspertu izvēlē nodrošināt, ka līdzsvaroti ņem vērā dažādas zinātnes, rūpniecības un lietotāju aprindas, un pēc ekspertu iecelšanas publicēt viņu vārdus un individuālo kvalifikāciju (5. panta 3. punkts)

(Papildnoteikumus par neatkarīgiem ekspertiem sk. Padomes Lēmuma 1999/65/EK 9. pantā.)

| — | Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kas palīdz veikt vērtēšanu, kura paredzēta Sestajā pamatprogrammā un īpašajās programmās, kā arī sniedz palīdzību saskaņā ar 10. panta 6. punktu un 18. panta 1. punkta otro daļu |
| --- | --- |

—

Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kas palīdz veikt vērtēšanu, kura paredzēta Sestajā pamatprogrammā un īpašajās programmās, kā arī sniedz palīdzību saskaņā ar 10. panta 6. punktu un 18. panta 1. punkta otro daļu

| — | tā var papildus izveidot neatkarīgu ekspertu grupas, kas sniedz konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu |
| --- | --- |

—

tā var papildus izveidot neatkarīgu ekspertu grupas, kas sniedz konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu

| — | (Noteikumus par neatkarīgajiem ekspertiem sk. Regulas (EK) Nr. 2321/2002 11. pantā) |
| --- | --- |

—

(Noteikumus par neatkarīgajiem ekspertiem sk. Regulas (EK) Nr. 2321/2002 11. pantā)

Viena īpašās programmas lēmuma piemērs. Padome

Padomes1994. gada 23. novembraLēmums
  94/801/EK, 4. pants

Padomes1999. gada 25. janvāraLēmums 1999/168/EK, 4. un 6. pants

Padomes2002. gada 30. septembraLēmuma
  2002/834/EK un Padomes Lēmuma 2002/835/EK
  8. pants

Padomes2006. gada 19. decembraLēmums
  2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, 8. pants

Uzraudzība

| — | ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt virzību programmā (4. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīt virzību programmā (4. panta 1. punkts)

| — | ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību uzraudzīt īpašās programmas īstenošanu un, ja vajadzīgs, iesniegt Padomei priekšlikumus, kā to pielāgot saskaņā ar PP5 lēmuma 5. panta 1. punktu (4. panta a) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

ar neatkarīgu ārēju ekspertu pienācīgu palīdzību uzraudzīt īpašās programmas īstenošanu un, ja vajadzīgs, iesniegt Padomei priekšlikumus, kā to pielāgot saskaņā ar PP5 lēmuma 5. panta 1. punktu (4. panta a) apakšpunkts)

| — | nodrošināt neatkarīgu uzraudzību un novērtēšanu, kas paredzēta Sestās pamatprogrammas 6. pantā un jāveic attiecībā uz darbībām tajās jomās, uz kurām attiecas īpašā programma (8. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

nodrošināt neatkarīgu uzraudzību un novērtēšanu, kas paredzēta Sestās pamatprogrammas 6. pantā un jāveic attiecībā uz darbībām tajās jomās, uz kurām attiecas īpašā programma (8. panta 2. punkts)

| — | nodrošināt neatkarīgu uzraudzību, novērtējumu un pārskatīšanu, kā noteikts pamatprogrammas 7. pantā, kas jāveic attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri īstenoti jomās, uz ko attiecas šī īpašā programma. (9. pants) |
| --- | --- |

—

nodrošināt neatkarīgu uzraudzību, novērtējumu un pārskatīšanu, kā noteikts pamatprogrammas 7. pantā, kas jāveic attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri īstenoti jomās, uz ko attiecas šī īpašā programma. (9. pants)

| — | uzraudzības informācija, kas Komisijai jāsniedz programmas komitejai saskaņā ar 8. panta 4. punktu, ir konkretizēta V pielikumā. |
| --- | --- |

—

uzraudzības informācija, kas Komisijai jāsniedz programmas komitejai saskaņā ar 8. panta 4. punktu, ir konkretizēta V pielikumā.

173. pants. Ikgadējs ziņojums

| — | saskaņā ar Sestās pamatprogrammas 4. pantu regulāri ziņot par īpašās programmas īstenošanu un ietvert informāciju par finansiāliem aspektiem un instrumentu izmantošanu (8. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Sestās pamatprogrammas 4. pantu regulāri ziņot par īpašās programmas īstenošanu un ietvert informāciju par finansiāliem aspektiem un instrumentu izmantošanu (8. panta 1. punkts)

| — | Komisija galvenos secinājumus šajā sakarā [par riska dalīšanas finanšu mehānismu] iekļauj gadskārtējā ziņojumā par darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, ko tā nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņa ar Līguma 173. pantu (III pielikums) |
| --- | --- |

—

Komisija galvenos secinājumus šajā sakarā [par riska dalīšanas finanšu mehānismu] iekļauj gadskārtējā ziņojumā par darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, ko tā nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņa ar Līguma 173. pantu (III pielikums)

Piecu gadu novērtējums

| — | izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi kvalificēti eksperti, par pasākumiem, kas veikti programmas aptvertajās jomās, un to pārvaldību piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (4. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

izdarīt ārējo novērtējumu, ko veic neatkarīgi kvalificēti eksperti, par pasākumiem, kas veikti programmas aptvertajās jomās, un to pārvaldību piecu gadu laikā pirms šā novērtējuma (4. panta 2. punkts)

| — | izdarīt ārējo novērtējumu, kas paredzēts PP5 lēmuma 5. panta 2. punktā, par pasākumiem, kas veikti īpašās programmas aptvertajās jomās (4. panta b) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

izdarīt ārējo novērtējumu, kas paredzēts PP5 lēmuma 5. panta 2. punktā, par pasākumiem, kas veikti īpašās programmas aptvertajās jomās (4. panta b) apakšpunkts)

Galīgais novērtējums

| — | pēc katras īpašās programmas pabeigšanas sniegt neatkarīgu galīgo novērtējumu par rezultātiem, kas sasniegti, salīdzinot ar mērķiem (4. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

—

pēc katras īpašās programmas pabeigšanas sniegt neatkarīgu galīgo novērtējumu par rezultātiem, kas sasniegti, salīdzinot ar mērķiem (4. panta 3. punkts)

| — | nosūtīt šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (4. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

—

nosūtīt šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai (4. panta 3. punkts)

Neatkarīgie eksperti

| — | sagatavot darba uzdevumu ārējam novērtējumam, kas paredzēts PP7 lēmuma 5. panta 2. punktā (6. panta 2. punkts) |
| --- | --- |

—

sagatavot darba uzdevumu ārējam novērtējumam, kas paredzēts PP7 lēmuma 5. panta 2. punktā (6. panta 2. punkts)

Vispārīga informācija par pamatprogrammas struktūru

| — | PP4 (EK): 7 īpašās programmas, kas aptver 17 apakšprogrammas, un divas pasākumu kopas |
| --- | --- |

—

PP4 (EK): 7 īpašās programmas, kas aptver 17 apakšprogrammas, un divas pasākumu kopas

| — | PP5 (EK): septiņas īpašās programmas, no kurām četras ir tematiskas programmas un trīs ir horizontālas programmas |
| --- | --- |

—

PP5 (EK): septiņas īpašās programmas, no kurām četras ir tematiskas programmas un trīs ir horizontālas programmas

| — | PP6 (EK): 20 programmas, no kurām 10 ir pārgrupētas atbilstīgi septiņām tematiskām prioritātēm, un četras programmas, kas saistītas ar vairāku nozaru pētniecības pasākumiem, īpašajā programmā “Kopienas pētniecības koncentrēšana un integrēšana”. Īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas strukturēšana” ir četras programmas, bet īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana” – divas īpašās programmas |
| --- | --- |

—

PP6 (EK): 20 programmas, no kurām 10 ir pārgrupētas atbilstīgi septiņām tematiskām prioritātēm, un četras programmas, kas saistītas ar vairāku nozaru pētniecības pasākumiem, īpašajā programmā “Kopienas pētniecības koncentrēšana un integrēšana”. Īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas strukturēšana” ir četras programmas, bet īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana” – divas īpašās programmas

| — | PP7 (EK): 24 īpašās apakšprogrammas, no kurām 10 ir pārgrupētas īpašajā programmā “Sadarbība”, viena attiecas uz īpašo programmu “Idejas”, piecas apakšprogrammas – uz īpašo programmu “Cilvēki” un astoņas apakšprogrammas – uz īpašo programmu “Iespējas” (viena no tām ir veltīta Kopējā pētniecības centra (KPC) darbībām, kas nav saistītas ar kodoljautājumiem) |
| --- | --- |

—

PP7 (EK): 24 īpašās apakšprogrammas, no kurām 10 ir pārgrupētas īpašajā programmā “Sadarbība”, viena attiecas uz īpašo programmu “Idejas”, piecas apakšprogrammas – uz īpašo programmu “Cilvēki” un astoņas apakšprogrammas – uz īpašo programmu “Iespējas” (viena no tām ir veltīta Kopējā pētniecības centra (KPC) darbībām, kas nav saistītas ar kodoljautājumiem)

| — | Kopējais budžets (EK): 11 046 miljoni EUR (t. i., 2 761 miljons EUR gadā) |
| --- | --- |

—

Kopējais budžets (EK): 11 046 miljoni EUR (t. i., 2 761 miljons EUR gadā)

| — | Kopējais budžets (EK): 13 700 miljoni EUR (t. i., 3 425 miljoni EUR gadā; +24 %) |
| --- | --- |

—

Kopējais budžets (EK): 13 700 miljoni EUR (t. i., 3 425 miljoni EUR gadā; +24 %)

| — | Kopējais budžets (EK): 16 270 miljoni EUR (t. i., 4 061 miljons EUR gadā; +19 %) pēc ES-25 paplašināšanās palielinājās līdz |
| --- | --- |

—

Kopējais budžets (EK): 16 270 miljoni EUR (t. i., 4 061 miljons EUR gadā; +19 %) pēc ES-25 paplašināšanās palielinājās līdz

| — | kopējam budžetam (EK): 17 883 miljoni EUR (t. i., 4 447 miljoni EUR gadā; +10 %) |
| --- | --- |

—

kopējam budžetam (EK): 17 883 miljoni EUR (t. i., 4 447 miljoni EUR gadā; +10 %)

| — | Kopējais budžets (EK): 50 521 miljons EUR (t. i., 7 217 miljoni EUR gadā; +62 %) |
| --- | --- |

—

Kopējais budžets (EK): 50 521 miljons EUR (t. i., 7 217 miljoni EUR gadā; +62 %)

| — | septiņi ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas, Transporta, Zivsaimniecības, Lauksaimniecības un Uzņēmējdarbības |
| --- | --- |

—

septiņi ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas, Transporta, Zivsaimniecības, Lauksaimniecības un Uzņēmējdarbības

| — | pieci ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas un transporta, Zivsaimniecības un Uzņēmējdarbības |
| --- | --- |

—

pieci ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas un transporta, Zivsaimniecības un Uzņēmējdarbības

| — | četri ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas un transporta un Uzņēmējdarbības |
| --- | --- |

—

četri ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības, Enerģētikas un transporta un Uzņēmējdarbības

| — | pieci ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, Enerģētikas un transporta, Uzņēmējdarbības un rūpniecības, Kopīgais pētniecības centrs (KPC), kā arī Eiropas Pētniecības padome un izpildaģentūras |
| --- | --- |

—

pieci ģenerāldirektorāti: Pētniecības, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, Enerģētikas un transporta, Uzņēmējdarbības un rūpniecības, Kopīgais pētniecības centrs (KPC), kā arī Eiropas Pētniecības padome un izpildaģentūras

---

(1)  PP4: Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (Progresīvās komunikāciju tehnoloģijas un pakalpojumi (ACTS), Informācijas tehnoloģijas (ESPRIT), Tālvadības izmantošana);

Rūpniecības tehnoloģijas (Rūpniecības un materiālu tehnoloģijas (BRITE/EURAM), Standarti, mērījumi un testēšana (SMT)); Vide (Vide un klimats, jūras zinātnes un tehnoloģijas (MAST III)); Zinātnes par dzīvību un tehnoloģijas (Biotehnoloģija (BIOTECH 2), Biomedicīna un veselība (BIOMED 2), Lauksaimniecība un zivsaimniecība (FAIR), Ētiskie, juridiskie un sociālie aspekti (ELSA)); Enerģētika (Pētniecība un attīstība (JOULE), Demonstrējumi (THERMIE)); Transports (Transporta pētniecības programma), Mērķtiecīga sociālekonomiska pētniecība (TSER), Eiropas tehnoloģiju novērtēšanas tīkls (ETAN)); Sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām (Starptautiska sadarbība (INCO)); Rezultātu izplatīšana un izmantošana (Jauninājumu programma); Zinātnieku mācību un mobilitātes stimulēšana (Zinātnieku mācības un mobilitāte (TMR), Marijas Kirī vārdā nosauktās stipendijas asociācija).

(2)  PP5: četras tematiskās programmas (Dzīves kvalitāte un dzīvo resursu apsaimniekošana (Dzīves kvalitāte (Quality of Life)), Lietotājam draudzīga informācijas sabiedrība (IST), Konkurētspējīga un noturīga izaugsme (GROWTH), Enerģētika, vide un noturīga attīstība (EESD)); trīs horizontālas programmas (Kopienas pētniecības starptautiskās nozīmes apstiprināšana (INCO 2), Programma, kas veicina jauninājumus un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalību (Jauninājumi/MVU (Innovation/SMEs)), Pētniecības potenciāla un sociālās ekonomikas zināšanu pamata uzlabošana (Uzlabošana (Improving))).

(3)  PP6:“Kopienas pētniecības koncentrēšana un integrēšana”

| — | septiņas tematiskas prioritātes, kurās ir desmit programmas: Zinātnes par dzīvību, genomika un biotehnoloģija veselībai (tostarp modernā genomika un tās piemērošana veselībā, galveno slimību apkarošana), Informācijas sabiedrības tehnoloģijas, Nanotehnoloģijas un nanozinātnes, uz zinātnes atziņām balstīti daudzfunkcionāli materiāli un jauni ražošanas procesi un ierīces, Aeronautika un kosmoss, Pārtikas kvalitāte un drošība, Ilgtspējīga attīstība, globālās izmaiņas un ekosistēmas (tostarp ilgtspējīgas enerģijas sistēmas, ilgtspējīgs sauszemes transports, globālās izmaiņas un ekosistēmas), Pilsoņi un pārvalde sabiedrībā, kas balstīta uz zinātnes atziņām, |
| --- | --- |

—

septiņas tematiskas prioritātes, kurās ir desmit programmas: Zinātnes par dzīvību, genomika un biotehnoloģija veselībai (tostarp modernā genomika un tās piemērošana veselībā, galveno slimību apkarošana), Informācijas sabiedrības tehnoloģijas, Nanotehnoloģijas un nanozinātnes, uz zinātnes atziņām balstīti daudzfunkcionāli materiāli un jauni ražošanas procesi un ierīces, Aeronautika un kosmoss, Pārtikas kvalitāte un drošība, Ilgtspējīga attīstība, globālās izmaiņas un ekosistēmas (tostarp ilgtspējīgas enerģijas sistēmas, ilgtspējīgs sauszemes transports, globālās izmaiņas un ekosistēmas), Pilsoņi un pārvalde sabiedrībā, kas balstīta uz zinātnes atziņām,

| — | vairāku nozaru pētniecības pasākumi, kuri aptver plašāku pētniecības lauku un kuros ietilpst četras programmas: Politikas atbalsts un zinātnes un tehnoloģijas vajadzību paredzēšana, Horizontālās pētniecības pasākumi, iesaistot MVU, Konkrēti pasākumi starptautiskās sadarbības atbalstam, Kopīgā pētniecības centra (KPC) pasākumi, kas neattiecas uz kodoljautājumiem; īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas strukturēšana” ir četras programmas: Pētniecība un jauninājumi, Cilvēku resursi, Pētniecības infrastruktūras, Zinātne un sabiedrība, īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana” ir divas programmas: Atbalsts darbību saskaņošanai un Atbalsts saskaņotai politikas izstrādei. |
| --- | --- |

—

vairāku nozaru pētniecības pasākumi, kuri aptver plašāku pētniecības lauku un kuros ietilpst četras programmas: Politikas atbalsts un zinātnes un tehnoloģijas vajadzību paredzēšana, Horizontālās pētniecības pasākumi, iesaistot MVU, Konkrēti pasākumi starptautiskās sadarbības atbalstam, Kopīgā pētniecības centra (KPC) pasākumi, kas neattiecas uz kodoljautājumiem; īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas strukturēšana” ir četras programmas: Pētniecība un jauninājumi, Cilvēku resursi, Pētniecības infrastruktūras, Zinātne un sabiedrība, īpašajā programmā “Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana” ir divas programmas: Atbalsts darbību saskaņošanai un Atbalsts saskaņotai politikas izstrādei.

(4)  PP7: īpašajā programmā “Sadarbība” ir desmit apakšprogrammas (Veselība, Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas, Enerģētika, Vide (tostarp klimata pārmaiņas), Transports (tostarp aeronautika), Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes, Drošība un Kosmoss), īpašajā programmā “Idejas” ir viena apakšprogramma (Eiropas Pētniecības padome), īpašajā programmā “Cilvēki” ir piecas apakšprogrammas (Sākotnējā sagatavošana, Mūžizglītība, Rūpniecības un akadēmiskās aprindas, Starptautiskā dimensija, Īpašie pasākumi), īpašajā programmā “Iespējas” ir astoņas apakšprogrammas (Pētniecības infrastruktūras, Pētniecība MVU vajadzībām, Zināšanu reģioni, Pētniecības potenciāls, Zinātne sabiedrībā, Pētniecības politikas saskaņota attīstība, Starptautiskā sadarbība KPC darbības, kas nav saistītas ar kodoljautājumiem).

---

III PIELIKUMS

GALVENĀS ATŠĶIRĪBAS PĒTNIECĪBAS PROGRAMMU EX POST NOVĒRTĒJUMĀ EIROPAS SAVIENĪBĀ (PP4–PP6), ASV UN KANĀDĀ

| | ES (PP4–PP6) | ASV | KANĀDA |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistēmiskie jautājumi |
| Intervences loģika | nav skaidri formulēta | pārsvarā ir izmantota, netieša PART prasība (1) | jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2) |
| Vērtēšanas stratēģija | nav visaptveroša | PART prasība (1) | jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2) |
| Gaidāmo rezultātu konkretizēšana | nav | PART prasība (1) (tostarp jāizmanto kvantitatīvi rādītāji) | jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2) |
| Vērtēšanas jautājumi, kurus uzdod | Komisija kā programmas pārvaldītājs | aģentūra kā programmas pārvaldītājs (izvērtē atbilstīgi OMB sistēmai) | aģentūra kā programmas
  pārvaldītājs (izvērtē atbilstīgi TBS sistēmai) |
| Organizatoriski jautājumi |
| Izstrādes stadija | programmu plānošanas posmā | programmu plānošanas posmā | pabeigta pirms programmas sākuma |
| Ekspertu grupu izmantošana | Ad hoc ekspertu grupas konkrētiem vērtēšanas pasākumiem | atkarīga no aģentūras/programmas | pastāvīgas ekspertu grupas kā pastāvīgās komitejas |
| Periodiskums | noteikti datumi (saistīti ar programmu plānošanu, aptver iepriekšējos piecus gadus) | divu līdz trīs gadu cikls
  (saistīts ar budžeta apstiprināšanu) | līdz ar programmas atjaunināšanu |

ES (PP4–PP6)

ASV

KANĀDA

Sistēmiskie jautājumi

Intervences loģika

nav skaidri formulēta

pārsvarā ir izmantota, netieša PART prasība (1)

jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2)

Vērtēšanas stratēģija

nav visaptveroša

PART prasība (1)

jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2)

Gaidāmo rezultātu konkretizēšana

nav

PART prasība (1) (tostarp jāizmanto kvantitatīvi rādītāji)

jāatspoguļo programmas priekšlikumā saskaņā ar RMAF prasību (2)

Vērtēšanas jautājumi, kurus uzdod

Komisija kā programmas pārvaldītājs

aģentūra kā programmas pārvaldītājs (izvērtē atbilstīgi OMB sistēmai)

aģentūra kā programmas

pārvaldītājs (izvērtē atbilstīgi TBS sistēmai)

Organizatoriski jautājumi

Izstrādes stadija

programmu plānošanas posmā

programmu plānošanas posmā

pabeigta pirms programmas sākuma

Ekspertu grupu izmantošana

Ad hoc ekspertu grupas konkrētiem vērtēšanas pasākumiem

atkarīga no aģentūras/programmas

pastāvīgas ekspertu grupas kā pastāvīgās komitejas

Periodiskums

noteikti datumi (saistīti ar programmu plānošanu, aptver iepriekšējos piecus gadus)

divu līdz trīs gadu cikls

(saistīts ar budžeta apstiprināšanu)

līdz ar programmas atjaunināšanu

---

(1)  Programmu vērtēšanas reitingu instruments (Programme Assessment Rating Tool (PART)) kopš 2002. gada, sk. Pārvaldības un budžeta birojs (Office of Management and Budget (OMB)), Prezidenta padomnieku kabinets (Executive Office of the President), ASV.

(2)  Rezultātos balstīta pārvaldības un pārskatatbildības sistēma (Results-based Management and Accountability Framework (RMAF)), sk. Kanādas Valsts kases sekretariāts (Treasury Board of Canada Secretariat (TBS)).

---

IV PIELIKUMS

EKSPERTU GRUPAS IESPĒJAMĀ STRUKTŪRA SEPTĪTAJAI PAMATPROGRAMMAI

Image

---

KOMISIJAS ATBILDES

| I. | Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammas (PP) pēdējo desmitgažu laikā ir izveidojušās par pētnieku atbalsta mehānismu plašu, bet saskaņotu sistēmu 27 ES dalībvalstīs, asociētajās valstīs un citur.
  PP šodien ir lielākā starptautiskās pētniecības publiskā finansējuma sistēma pasaulē.
  PP pašlaik veido aptuveni 5 % no ES kopējā publiskā finansējuma pētniecībai. Kopienas ikgadējās finanšu līdzdalības ziņā PP7 aptuveni par 60 % pārsniegs PP6.
  Šīs unikālās sistēmas vērtēšana ir īpaši sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām personām. Vērtēšanas un uzraudzības pasākumos pēdējo gadu laikā ir notikušas nozīmīgas izmaiņas, no kurām pēdējās ir saistītas ar PP7 sākšanu 2007. gadā.
  Vērtēšanas un uzraudzības sistēma Komisijā ir balstīta uz īstenojošo Komisijas dienestu tiešo atbildību. Šeit ir pieejami augstākā līmeņa eksperti.
  Vērtējumus pamatprogrammu līmenī veic ar koordinētām darbībām visos ģenerāldirektorātos (ĢD). |
| --- | --- |

I.

Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammas (PP) pēdējo desmitgažu laikā ir izveidojušās par pētnieku atbalsta mehānismu plašu, bet saskaņotu sistēmu 27 ES dalībvalstīs, asociētajās valstīs un citur.

PP šodien ir lielākā starptautiskās pētniecības publiskā finansējuma sistēma pasaulē.

PP pašlaik veido aptuveni 5 % no ES kopējā publiskā finansējuma pētniecībai. Kopienas ikgadējās finanšu līdzdalības ziņā PP7 aptuveni par 60 % pārsniegs PP6.

Šīs unikālās sistēmas vērtēšana ir īpaši sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām personām. Vērtēšanas un uzraudzības pasākumos pēdējo gadu laikā ir notikušas nozīmīgas izmaiņas, no kurām pēdējās ir saistītas ar PP7 sākšanu 2007. gadā.

Vērtēšanas un uzraudzības sistēma Komisijā ir balstīta uz īstenojošo Komisijas dienestu tiešo atbildību. Šeit ir pieejami augstākā līmeņa eksperti.

Vērtējumus pamatprogrammu līmenī veic ar koordinētām darbībām visos ģenerāldirektorātos (ĢD).

| IV. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas apsvērumu, ka ĢD, kuri īsteno PP (“pētniecības ĢD”), ir izpildījuši Komisijas prasības, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu.
  PP vērtēšanā ir ieviestas nozīmīgas izmaiņas, tostarp būtiska pārstrukturēšana PP7 vajadzībām.
  Komisija uzskata arī, ka:






  i) | PP vienmēr ir bijušas balstītas uz pamatotu intervences loģiku. PP7 tas ir padarīts skaidrāks, tādējādi tiks papildus stiprināta Komisijas vērtēšanas un uzraudzības sistēma; |
| --- | --- | --- |

IV.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas apsvērumu, ka ĢD, kuri īsteno PP (“pētniecības ĢD”), ir izpildījuši Komisijas prasības, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu.

PP vērtēšanā ir ieviestas nozīmīgas izmaiņas, tostarp būtiska pārstrukturēšana PP7 vajadzībām.

Komisija uzskata arī, ka:

i)

PP vienmēr ir bijušas balstītas uz pamatotu intervences loģiku. PP7 tas ir padarīts skaidrāks, tādējādi tiks papildus stiprināta Komisijas vērtēšanas un uzraudzības sistēma;

| ii) | Komisijas pieejas vērtēšanai un uzraudzībai galvenie stratēģiskie elementi tika noteikti secīgos tiesību aktos attiecībā uz PP kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus.
  Tā kā Komisija 1996. gadā pieņēma savu jaunāko paziņojumu par pētniecības vērtēšanu, notika Komisijas pieejas PP vērtēšanai pastāvīgas uzlabošanas process un tika veiktas nozīmīgas izmaiņas vērtēšanas pasākumos.
  Palātas revidētā perioda laikā ik pēc četriem gadiem tika veikti būtiski PP vērtēšanas pasākumi, tā saucamie “piecu gadu novērtējumi”; |
| --- | --- |

ii)

Komisijas pieejas vērtēšanai un uzraudzībai galvenie stratēģiskie elementi tika noteikti secīgos tiesību aktos attiecībā uz PP kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus.

Tā kā Komisija 1996. gadā pieņēma savu jaunāko paziņojumu par pētniecības vērtēšanu, notika Komisijas pieejas PP vērtēšanai pastāvīgas uzlabošanas process un tika veiktas nozīmīgas izmaiņas vērtēšanas pasākumos.

Palātas revidētā perioda laikā ik pēc četriem gadiem tika veikti būtiski PP vērtēšanas pasākumi, tā saucamie “piecu gadu novērtējumi”;

| iii) | “pētniecības ĢD”, kuri darbojas neatkarīgi un nepieciešamības gadījumā sadarbojas, kopīgi īsteno PP. Komisijas centrālie dienesti un jo īpaši Budžeta ĢD aktīvi piedalās dažādajos ar vērtēšanas procesu saistītajos posmos.
  Ņemot vērā Komisijas decentralizēto organizāciju un katras zinātnes nozares specifiku, vērtējumi jāvada atbildīgajiem darbības dienestiem.
  Komisijas iekšējais “RTD vērtēšanas tīkls” ir izrādījies ļoti noderīgs koordinācijai.
  Komisija piekrīt, ka grupām jābūt svarīgai lomai vērtēšanā, un atzinīgi vērtē revīzijas konstatējumu, ka tās grupas “piecu gadu novērtējumiem” un citiem būtiskiem vērtējumiem iestāžu ieinteresētās personas uzskata par garantiju Komisijas izmantotās pieejas neatkarībai revīzijas aptvertā perioda laikā; |
| --- | --- |

iii)

“pētniecības ĢD”, kuri darbojas neatkarīgi un nepieciešamības gadījumā sadarbojas, kopīgi īsteno PP. Komisijas centrālie dienesti un jo īpaši Budžeta ĢD aktīvi piedalās dažādajos ar vērtēšanas procesu saistītajos posmos.

Ņemot vērā Komisijas decentralizēto organizāciju un katras zinātnes nozares specifiku, vērtējumi jāvada atbildīgajiem darbības dienestiem.

Komisijas iekšējais “RTD vērtēšanas tīkls” ir izrādījies ļoti noderīgs koordinācijai.

Komisija piekrīt, ka grupām jābūt svarīgai lomai vērtēšanā, un atzinīgi vērtē revīzijas konstatējumu, ka tās grupas “piecu gadu novērtējumiem” un citiem būtiskiem vērtējumiem iestāžu ieinteresētās personas uzskata par garantiju Komisijas izmantotās pieejas neatkarībai revīzijas aptvertā perioda laikā;

| iv) | tiešu metodoloģisku norādījumu sniegšanu vērtējumiem ierobežo nepieciešamība saglabāt vērtētāju neatkarību. Komisija atzīst iepriekšējās problēmas ar datu vākšanu un piekrīt, ka par PP ilgāka termiņa iznākumiem un ietekmēm ir zināms mazāk, nekā tas ir ar lielāko daļu publisku intervenču vērtējumu pētniecības jomā un ārpus tās; |
| --- | --- |

iv)

tiešu metodoloģisku norādījumu sniegšanu vērtējumiem ierobežo nepieciešamība saglabāt vērtētāju neatkarību. Komisija atzīst iepriekšējās problēmas ar datu vākšanu un piekrīt, ka par PP ilgāka termiņa iznākumiem un ietekmēm ir zināms mazāk, nekā tas ir ar lielāko daļu publisku intervenču vērtējumu pētniecības jomā un ārpus tās;

| v) | lielākās daļas vērtējumu laiks ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos PP tiesību aktos. Kopumā Komisija uzskata savu PP vērtēšanas un uzraudzības sistēmu par efektīvu. Šim uzskatam piekrita Eiropas Parlaments un Padome, 2006. gadā pieņemot Komisijas jaunākos tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz PP7. |
| --- | --- |

v)

lielākās daļas vērtējumu laiks ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos PP tiesību aktos. Kopumā Komisija uzskata savu PP vērtēšanas un uzraudzības sistēmu par efektīvu. Šim uzskatam piekrita Eiropas Parlaments un Padome, 2006. gadā pieņemot Komisijas jaunākos tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz PP7.

| V. | Ņemot vērā Palātas ieteikumus, Komisija:






  i) | norāda uz skaidrāku intervences loģiku, kas ietverta PP7 tiesību aktos (kurus Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši 2006. gadā), un pastiprinās skaidras intervences loģikas izmantošanu savos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos. Turklāt Komisija plāno sīkāk skaidrot savus darbības mērķus attiecībā uz PP7 darba programmu līmenī un sīkāk izstrādāt savu pieeju rezultātu mērīšanai; |
| --- | --- | --- |

V.

Ņemot vērā Palātas ieteikumus, Komisija:

i)

norāda uz skaidrāku intervences loģiku, kas ietverta PP7 tiesību aktos (kurus Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši 2006. gadā), un pastiprinās skaidras intervences loģikas izmantošanu savos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos. Turklāt Komisija plāno sīkāk skaidrot savus darbības mērķus attiecībā uz PP7 darba programmu līmenī un sīkāk izstrādāt savu pieeju rezultātu mērīšanai;

| ii) | sīkāk izstrādās savu vērtēšanas stratēģiju attiecībā uz PP7, pamatojoties uz priekšlikumiem PP7 ietekmes novērtējumā. Uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu atbilstīgu elastības līmeni, lai katrs darbības dienests varētu noteikt savas konkrētās vērtēšanas vajadzības; |
| --- | --- |

ii)

sīkāk izstrādās savu vērtēšanas stratēģiju attiecībā uz PP7, pamatojoties uz priekšlikumiem PP7 ietekmes novērtējumā. Uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu atbilstīgu elastības līmeni, lai katrs darbības dienests varētu noteikt savas konkrētās vērtēšanas vajadzības;

| iii) | lai gan tā neuzskata par nepieciešamu nodibināt kopēju vērtēšanas biroju, piekrīt apsvērt citas iespējas koordinācijas uzlabošanai.
  Grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu. Tomēr speciālam nolūkam sasauktas grupas, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā; |
| --- | --- |

iii)

lai gan tā neuzskata par nepieciešamu nodibināt kopēju vērtēšanas biroju, piekrīt apsvērt citas iespējas koordinācijas uzlabošanai.

Grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu. Tomēr speciālam nolūkam sasauktas grupas, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā;

| iv) | jau ir veikusi pasākumus, lai labāk izmantotu esošos un jaunus datu avotus saviem vērtējumiem.
  PP7 ziņošanas prasības tika daļēji pārskatītas, pamatojoties uz vērtēšanas un uzraudzības vajadzībām.
  Turklāt Komisija pašlaik PP7 vajadzībām izstrādā jaunu IT sistēmu, kas ir paredzēta, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu projektu datu ziņā.
  Komisija apsvērs iespēju izstrādāt jaunu rokasgrāmatu par PP vērtēšanu, ņemot vērā nesen sagatavotos paraugus; |
| --- | --- |

iv)

jau ir veikusi pasākumus, lai labāk izmantotu esošos un jaunus datu avotus saviem vērtējumiem.

PP7 ziņošanas prasības tika daļēji pārskatītas, pamatojoties uz vērtēšanas un uzraudzības vajadzībām.

Turklāt Komisija pašlaik PP7 vajadzībām izstrādā jaunu IT sistēmu, kas ir paredzēta, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu projektu datu ziņā.

Komisija apsvērs iespēju izstrādāt jaunu rokasgrāmatu par PP vērtēšanu, ņemot vērā nesen sagatavotos paraugus;

| v) | Komisija plāno attīstīt un nostiprināt savu vērtējumu turpmāko plānošanu PP7 ietvaros, atspoguļojot konsekvences un konstatējumu izmantošanas iespējamās priekšrocības. |
| --- | --- |

v)

Komisija plāno attīstīt un nostiprināt savu vērtējumu turpmāko plānošanu PP7 ietvaros, atspoguļojot konsekvences un konstatējumu izmantošanas iespējamās priekšrocības.

| 1.–13. | Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammas (PP) pēdējo desmitgažu laikā ir izveidojušās par pētnieku atbalsta mehānismu plašu, bet saskaņotu sistēmu 27 ES dalībvalstīs, asociētajās valstīs un citur.
  PP šodien ir lielākā starptautiskās pētniecības finansējuma sistēma pasaulē (sk. Palātas dokumenta 6. punktu). Kopienas ikgadējās finanšu līdzdalības ziņā PP7 aptuveni par 60 % pārsniegs PP6 (sk. Palātas dokumenta 1. attēlu).
  Šīs unikālās sistēmas vērtēšana ir īpaši sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām personām. Vērtēšanas veidos pēdējo gadu laikā ir notikušas nozīmīgas izmaiņas (sk. Palātas dokumenta 2. attēlu), no kurām pēdējās ir saistītas ar PP7 sākšanu 2007. gadā (sk., piemēram, atbildes uz 23., 30., 41., 46., 72., 76.–78., 93. punktu). |
| --- | --- |

1.–13.

Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības (RTD) pamatprogrammas (PP) pēdējo desmitgažu laikā ir izveidojušās par pētnieku atbalsta mehānismu plašu, bet saskaņotu sistēmu 27 ES dalībvalstīs, asociētajās valstīs un citur.

PP šodien ir lielākā starptautiskās pētniecības finansējuma sistēma pasaulē (sk. Palātas dokumenta 6. punktu). Kopienas ikgadējās finanšu līdzdalības ziņā PP7 aptuveni par 60 % pārsniegs PP6 (sk. Palātas dokumenta 1. attēlu).

Šīs unikālās sistēmas vērtēšana ir īpaši sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām personām. Vērtēšanas veidos pēdējo gadu laikā ir notikušas nozīmīgas izmaiņas (sk. Palātas dokumenta 2. attēlu), no kurām pēdējās ir saistītas ar PP7 sākšanu 2007. gadā (sk., piemēram, atbildes uz 23., 30., 41., 46., 72., 76.–78., 93. punktu).

| 14. | ĢD, kuri īsteno RTD PP (“pētniecības ĢD”), ir formāli izpildījuši Komisijas prasības par vērtēšanu, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu (sk. Palātas dokumenta 54. punktu). |
| --- | --- |

14.

ĢD, kuri īsteno RTD PP (“pētniecības ĢD”), ir formāli izpildījuši Komisijas prasības par vērtēšanu, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu (sk. Palātas dokumenta 54. punktu).

| 22. | Komisija piekrīt pamatotas intervences loģikas nozīmei programmu izstrādē un piekrīt uzskatam, ka Līguma 163. pantā noteiktās pilnvaras ir galvenais elements šajā ziņā. Turklāt liela nozīme ir Komisijas finansēto RTD darbību ieguldījumam citos Kopienas politikas virzienos un mērķos. Nesen Komisijas uzskats par ES RTD ieguldījuma lomu tika sīki izklāstīts atjaunotajā “Lisabonas” un “Ilgtspējīgas attīstības” stratēģijā (1). |
| --- | --- |

22.

Komisija piekrīt pamatotas intervences loģikas nozīmei programmu izstrādē un piekrīt uzskatam, ka Līguma 163. pantā noteiktās pilnvaras ir galvenais elements šajā ziņā. Turklāt liela nozīme ir Komisijas finansēto RTD darbību ieguldījumam citos Kopienas politikas virzienos un mērķos. Nesen Komisijas uzskats par ES RTD ieguldījuma lomu tika sīki izklāstīts atjaunotajā “Lisabonas” un “Ilgtspējīgas attīstības” stratēģijā (1).

| 23. | PP vienmēr ir bijušas balstītas uz pamatotu intervences loģiku. PP7 tas ir padarīts skaidrāks (2), tādējādi tiks papildus stiprināta Komisijas vērtēšanas un uzraudzības sistēma. |
| --- | --- |

23.

PP vienmēr ir bijušas balstītas uz pamatotu intervences loģiku. PP7 tas ir padarīts skaidrāks (2), tādējādi tiks papildus stiprināta Komisijas vērtēšanas un uzraudzības sistēma.

| 25. | Vairākas valstis, tostarp dažas dalībvalstis, attīsta šo pieeju, bet tā nekādā ziņā nav vienota pieeja. ASV un Kanādas pieredze var nebūt tik viegli nododama kā ES dalībvalstu pieredze. |
| --- | --- |

25.

Vairākas valstis, tostarp dažas dalībvalstis, attīsta šo pieeju, bet tā nekādā ziņā nav vienota pieeja. ASV un Kanādas pieredze var nebūt tik viegli nododama kā ES dalībvalstu pieredze.

| 26. | Komisija uzskata, ka Palātas revidētā perioda laikā tai ir bijusi efektīva vērtēšanas un uzraudzības sistēma (sk. arī atbildi uz 23. punktu). |
| --- | --- |

26.

Komisija uzskata, ka Palātas revidētā perioda laikā tai ir bijusi efektīva vērtēšanas un uzraudzības sistēma (sk. arī atbildi uz 23. punktu).

| 28. | Ir sarežģīti, jo īpaši ņemot vērā pētniecības nenoteiktību, nodrošināt, lai visi mērķi precīzi atbilstu SMART kritēriju stingrajām definīcijām. Visās darba programmās PP7 ietvaros ir paredzētās ietekmes pārskati, kuri atbilst mērķiem, loģiskajam pamatam un darbībām, kas izklāstītas konkrētajās programmās. |
| --- | --- |

28.

Ir sarežģīti, jo īpaši ņemot vērā pētniecības nenoteiktību, nodrošināt, lai visi mērķi precīzi atbilstu SMART kritēriju stingrajām definīcijām. Visās darba programmās PP7 ietvaros ir paredzētās ietekmes pārskati, kuri atbilst mērķiem, loģiskajam pamatam un darbībām, kas izklāstītas konkrētajās programmās.

| 29. | Lielāka nozīme ir pievērsta īsāka termiņa sasniegumiem Palātas revidētā perioda laikā; ir iespējams veikt vairāk ilgtermiņa analīžu. |
| --- | --- |

29.

Lielāka nozīme ir pievērsta īsāka termiņa sasniegumiem Palātas revidētā perioda laikā; ir iespējams veikt vairāk ilgtermiņa analīžu.

| 30. | PP līmenī Komisija pašlaik izstrādā PP7 uzraudzības sistēmu, kuras mērķis ir nodrošināt rezultātu rādītāju saskaņotāku un sistemātiskāku izmantošanu. Notiek arī vairāki atsevišķi pasākumi rezultātu rādītāju izveidei dažādajos dienestos, kuri īsteno PP7. |
| --- | --- |

30.

PP līmenī Komisija pašlaik izstrādā PP7 uzraudzības sistēmu, kuras mērķis ir nodrošināt rezultātu rādītāju saskaņotāku un sistemātiskāku izmantošanu. Notiek arī vairāki atsevišķi pasākumi rezultātu rādītāju izveidei dažādajos dienestos, kuri īsteno PP7.

| 34. | Komisija jau ir apņēmusies nodrošināt lielāku skaidrību programmu intervences loģikā, pamatojoties uz PP7 tiesību aktos un ietekmes novērtējumā ietverto progresu, un apsvērs Palātas ieteikumu par turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

34.

Komisija jau ir apņēmusies nodrošināt lielāku skaidrību programmu intervences loģikā, pamatojoties uz PP7 tiesību aktos un ietekmes novērtējumā ietverto progresu, un apsvērs Palātas ieteikumu par turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem.

| 35. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumu sīkāk skaidrot PP7 programmas mērķus, un Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemto attiecīgo pamata tiesību aktu ierobežojumu ietvaros strādās, lai to sasniegtu. |
| --- | --- |

35.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumu sīkāk skaidrot PP7 programmas mērķus, un Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemto attiecīgo pamata tiesību aktu ierobežojumu ietvaros strādās, lai to sasniegtu.

| 36.–37. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumus un veic pasākumus rezultātu mērīšanas turpmākai izstrādei un izmaiņu veikšanai ABM/ABB nomenklatūrā. |
| --- | --- |

36.–37.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumus un veic pasākumus rezultātu mērīšanas turpmākai izstrādei un izmaiņu veikšanai ABM/ABB nomenklatūrā.

| 38.–39. | Komisija uzskata, ka tās PP vērtēšanas stratēģijā jāizklāsta kopējie principi PP vērtēšanas un uzraudzības organizēšanai un izstrādei. Stratēģijai jāsniedz pārskats par mērķi, jādefinē sistēmas galvenie komponenti, tostarp svarīgākie pasākumi, un jāizstrādā nākotnes vīzija. Tai joprojām jābūt vērstai uz stratēģisko līmeni, ņemot vērā Komisijas decentralizēto vērtēšanas sistēmu attiecībā uz PP. |
| --- | --- |

38.–39.

Komisija uzskata, ka tās PP vērtēšanas stratēģijā jāizklāsta kopējie principi PP vērtēšanas un uzraudzības organizēšanai un izstrādei. Stratēģijai jāsniedz pārskats par mērķi, jādefinē sistēmas galvenie komponenti, tostarp svarīgākie pasākumi, un jāizstrādā nākotnes vīzija. Tai joprojām jābūt vērstai uz stratēģisko līmeni, ņemot vērā Komisijas decentralizēto vērtēšanas sistēmu attiecībā uz PP.

| 41. | Komisijas pieejas vērtēšanai un uzraudzībai galvenie stratēģiskie elementi tika noteikti secīgos pamata tiesību aktos attiecībā uz PP kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus (sk. II pielikumu).
  Tā kā Komisija 1996. gadā pieņēma paziņojumu par pētniecības vērtēšanu, notika tās pieejas PP vērtēšanai pastāvīgas uzlabošanas process un tika veiktas nozīmīgas izmaiņas vērtēšanas pasākumos (sk. Palātas dokumenta 2. attēlu).
  Pašreizējam programmas posmam Komisijas plānotā vērtēšanas stratēģija ir skaidrāk izklāstīta PP7 ex ante ietekmes novērtējumā (SEC(2005) 430). Tas ietver vērtēšanas sistēmas izstrādi, to, kā tā tiks ieviesta, un sīki izstrādātu laika grafiku plānotajiem PP līmeņa vērtējumiem.
  Būs jāiegulda lielāks darbs, lai pārveidotu šo stratēģiju konkrētos plānos, un Komisija šim nolūkam izmantos konkrētas koordinācijas struktūras. |
| --- | --- |

41.

Komisijas pieejas vērtēšanai un uzraudzībai galvenie stratēģiskie elementi tika noteikti secīgos pamata tiesību aktos attiecībā uz PP kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus (sk. II pielikumu).

Tā kā Komisija 1996. gadā pieņēma paziņojumu par pētniecības vērtēšanu, notika tās pieejas PP vērtēšanai pastāvīgas uzlabošanas process un tika veiktas nozīmīgas izmaiņas vērtēšanas pasākumos (sk. Palātas dokumenta 2. attēlu).

Pašreizējam programmas posmam Komisijas plānotā vērtēšanas stratēģija ir skaidrāk izklāstīta PP7 ex ante ietekmes novērtējumā (SEC(2005) 430). Tas ietver vērtēšanas sistēmas izstrādi, to, kā tā tiks ieviesta, un sīki izstrādātu laika grafiku plānotajiem PP līmeņa vērtējumiem.

Būs jāiegulda lielāks darbs, lai pārveidotu šo stratēģiju konkrētos plānos, un Komisija šim nolūkam izmantos konkrētas koordinācijas struktūras.

| 43. | Atzinīgi vērtējot Palātas apsvērumu, Komisija atzīmē, ka situācija ASV un Kanādā ir ievērojami niansētāka, nekā to varēja attēlot ar vienotām vērtēšanas stratēģijām. |
| --- | --- |

43.

Atzinīgi vērtējot Palātas apsvērumu, Komisija atzīmē, ka situācija ASV un Kanādā ir ievērojami niansētāka, nekā to varēja attēlot ar vienotām vērtēšanas stratēģijām.

| 44. | Atšķirības vērtēšanas izmantošanā un pieejā tai starp PP atspoguļo decentralizēto Komisijas sistēmu, kas saista vērtēšanu ar lēmumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

44.

Atšķirības vērtēšanas izmantošanā un pieejā tai starp PP atspoguļo decentralizēto Komisijas sistēmu, kas saista vērtēšanu ar lēmumu pieņemšanu.

| 46. | Ņemot vērā Komisijas decentralizēto organizāciju, atbildīgajiem darbības dienestiem jāatbild uz jautājumu par vērtēšanas darbības atbilstīgo līmeni (sk. arī atbildes uz 41. un 49. punktu).






  — | (otrais ievilkums) 2004. gada piecu gadu novērtējums (1999.–2003. g.), kuru koordinēja Pētniecības ĢD, nodrošināja vērtēšanu vispārējā PP līmenī. Lēmums par to, vai veikt atsevišķus pasākumus programmu līmeņos, atspoguļoja iesaistīto dienestu vajadzības un attiecīgo darbību dažādos kontekstus un mērogu. |
| --- | --- | --- |

46.

Ņemot vērā Komisijas decentralizēto organizāciju, atbildīgajiem darbības dienestiem jāatbild uz jautājumu par vērtēšanas darbības atbilstīgo līmeni (sk. arī atbildes uz 41. un 49. punktu).

—

(otrais ievilkums) 2004. gada piecu gadu novērtējums (1999.–2003. g.), kuru koordinēja Pētniecības ĢD, nodrošināja vērtēšanu vispārējā PP līmenī. Lēmums par to, vai veikt atsevišķus pasākumus programmu līmeņos, atspoguļoja iesaistīto dienestu vajadzības un attiecīgo darbību dažādos kontekstus un mērogu.

| 47. | 2004. gada piecu gadu novērtējums nodrošināja koordinētu, visaptverošu, savlaicīgu vērtēšanu vispārējā PP līmenī saskaņā ar Finanšu regulu. To veica izcili ārējie eksperti, un tā rezultāti tika plaši izplatīti. |
| --- | --- |

47.

2004. gada piecu gadu novērtējums nodrošināja koordinētu, visaptverošu, savlaicīgu vērtēšanu vispārējā PP līmenī saskaņā ar Finanšu regulu. To veica izcili ārējie eksperti, un tā rezultāti tika plaši izplatīti.

| 48. | Sk. atbildes uz 41. un 46. punktu. |
| --- | --- |

48.

Sk. atbildes uz 41. un 46. punktu.

| 49. | Pašreizējam programmas posmam Komisijas plānotā vērtēšanas stratēģija ir izklāstīta PP7 ex ante ietekmes novērtējumā (SEC(2005) 430). Tas ietver vērtēšanas sistēmas izstrādi, to, kā tā tiks ieviesta, un sīki izstrādātu laika grafiku plānotajiem PP līmeņa vērtējumiem.
  Komisija piekrīt, ka ir jāiegulda lielāks darbs, lai pārveidotu šo stratēģiju konkrētos plānos, un šim nolūkam izmantos konkrētas koordinācijas struktūras.
  Tomēr Komisija uzskata, ka ne vienmēr var noteikt sīki izstrādātas vērtēšanas minimālo līmeni sakarā ar nepieciešamību saglabāt pietiekamu elastību vadībai, lai noteiktu atbilstīgās vērtēšanas vajadzības. |
| --- | --- |

49.

Pašreizējam programmas posmam Komisijas plānotā vērtēšanas stratēģija ir izklāstīta PP7 ex ante ietekmes novērtējumā (SEC(2005) 430). Tas ietver vērtēšanas sistēmas izstrādi, to, kā tā tiks ieviesta, un sīki izstrādātu laika grafiku plānotajiem PP līmeņa vērtējumiem.

Komisija piekrīt, ka ir jāiegulda lielāks darbs, lai pārveidotu šo stratēģiju konkrētos plānos, un šim nolūkam izmantos konkrētas koordinācijas struktūras.

Tomēr Komisija uzskata, ka ne vienmēr var noteikt sīki izstrādātas vērtēšanas minimālo līmeni sakarā ar nepieciešamību saglabāt pietiekamu elastību vadībai, lai noteiktu atbilstīgās vērtēšanas vajadzības.

| 51. | “Pētniecības ĢD”, kuri darbojas neatkarīgi un nepieciešamības gadījumā sadarbojas, kopīgi īsteno PP. |
| --- | --- |

51.

“Pētniecības ĢD”, kuri darbojas neatkarīgi un nepieciešamības gadījumā sadarbojas, kopīgi īsteno PP.

| 52. | EuropeAid ir uzticēti operatīvi un vadības pienākumi, kurus tas pilda sadarbībā ar Komisijas delegācijām un īstenošanas iestādēm trešās valstīs. Tas apgrūtina šīs Komisijas daļas uzskatīšanu par paraugu, jo tā nav salīdzināma ar pienākumu decentralizēto sistēmu pētniecības jomā. |
| --- | --- |

52.

EuropeAid ir uzticēti operatīvi un vadības pienākumi, kurus tas pilda sadarbībā ar Komisijas delegācijām un īstenošanas iestādēm trešās valstīs. Tas apgrūtina šīs Komisijas daļas uzskatīšanu par paraugu, jo tā nav salīdzināma ar pienākumu decentralizēto sistēmu pētniecības jomā.

| 53. | Komisijas iekšējais “RTD vērtēšanas tīkls” nodrošina neformālus līdzekļus vērtēšanas stratēģijas izstrādei un PP līmeņa vērtēšanas pasākumu koordinēšanai. Šis elastīgais mehānisms ir izrādījies ļoti noderīgs. |
| --- | --- |

53.

Komisijas iekšējais “RTD vērtēšanas tīkls” nodrošina neformālus līdzekļus vērtēšanas stratēģijas izstrādei un PP līmeņa vērtēšanas pasākumu koordinēšanai. Šis elastīgais mehānisms ir izrādījies ļoti noderīgs.

| 55. | Komisijas Iekšējās kontroles standartu nesen pārskatītajā redakcijā, kas pieņemta 2007. gada 16. oktobrī (SEC(2007) 1341), ir 21 vērtēšanas standarts, un tādēļ šo standartu ievērošana tiks iekļauta ĢD gada darbības pārskatos.
  Komisijas centrālie dienesti, jo īpaši Budžeta ĢD, aktīvi piedalās dažādajos ar vērtēšanas procesu saistītajos posmos.
  Dienestu vērtēšanas darbību revīziju var veikt iekšējās revīzijas nodaļa un iekšējās revīzijas dienests.
  Turpmāk minimālo kvalitātes prasību novērtējumā izmantos nesen izstrādāto Komisijas “kvalitātes novērtējuma sistēmu” (3). Kopš 2007. gada kvalitātes kontrolē par paredzamo ietekmes novērtējumu ir palīdzējusi Komisijas “Ietekmes novērtējuma kolēģija”. |
| --- | --- |

55.

Komisijas Iekšējās kontroles standartu nesen pārskatītajā redakcijā, kas pieņemta 2007. gada 16. oktobrī (SEC(2007) 1341), ir 21 vērtēšanas standarts, un tādēļ šo standartu ievērošana tiks iekļauta ĢD gada darbības pārskatos.

Komisijas centrālie dienesti, jo īpaši Budžeta ĢD, aktīvi piedalās dažādajos ar vērtēšanas procesu saistītajos posmos.

Dienestu vērtēšanas darbību revīziju var veikt iekšējās revīzijas nodaļa un iekšējās revīzijas dienests.

Turpmāk minimālo kvalitātes prasību novērtējumā izmantos nesen izstrādāto Komisijas “kvalitātes novērtējuma sistēmu” (3). Kopš 2007. gada kvalitātes kontrolē par paredzamo ietekmes novērtējumu ir palīdzējusi Komisijas “Ietekmes novērtējuma kolēģija”.

| 56. | Salīdzinājums, kas sniegts III pielikumā, aptver Palātas revidēto periodu. Tādēļ tajā nav ņemti vērā PP7 nozīmīgi uzlabojumi, īpaši attiecībā uz jaunu vērtēšanas stratēģiju, skaidrāku intervences loģiku un skaidriem pārskatiem par paredzamajiem rezultātiem darba programmās.
  Palāta norāda dažas dalībvalstis, kurās atbildība par vērtēšanu un finansēšanu ir nodalīta. Tāpat ir citi piemēri (piemēram, Apvienotā Karaliste), kad vērtēšana ir programmas vadības daļa (kā tas ir Komisijas gadījumā). Attiecībā uz galveno jautājumu par neatkarību Palātas veiktā revīzija ir parādījusi, ka ārējās ieinteresētās personas ir apmierinātas ar Komisijas rezultātiem šajā jautājumā (sk. Palātas dokumenta 58. punktu un 4. attēlu). |
| --- | --- |

56.

Salīdzinājums, kas sniegts III pielikumā, aptver Palātas revidēto periodu. Tādēļ tajā nav ņemti vērā PP7 nozīmīgi uzlabojumi, īpaši attiecībā uz jaunu vērtēšanas stratēģiju, skaidrāku intervences loģiku un skaidriem pārskatiem par paredzamajiem rezultātiem darba programmās.

Palāta norāda dažas dalībvalstis, kurās atbildība par vērtēšanu un finansēšanu ir nodalīta. Tāpat ir citi piemēri (piemēram, Apvienotā Karaliste), kad vērtēšana ir programmas vadības daļa (kā tas ir Komisijas gadījumā). Attiecībā uz galveno jautājumu par neatkarību Palātas veiktā revīzija ir parādījusi, ka ārējās ieinteresētās personas ir apmierinātas ar Komisijas rezultātiem šajā jautājumā (sk. Palātas dokumenta 58. punktu un 4. attēlu).

| 59. | — | (pirmais ievilkums) Ir sarežģīti nodrošināt augsta līmeņa dalībnieku pietiekamu iesaistīšanu sasauktajās grupās ilgos laikposmos. |
| --- | --- | --- |

59.

—

(pirmais ievilkums) Ir sarežģīti nodrošināt augsta līmeņa dalībnieku pietiekamu iesaistīšanu sasauktajās grupās ilgos laikposmos.

| — | (otrais ievilkums) PP līmeņa grupu darba uzdevumus nosaka ar Komisijas lēmumu pēc plašas, neformālas apspriedes ar ieinteresētajām personām, tostarp pēc formālā atzinuma, ko sniegušas PP7 programmas komitejas, kurās ir dalībvalstu un asociēto valstu pārstāvji. Tā tas būs arī nākamās PP6 ex post vērtēšanas gadījumā 2008. gadā. |
| --- | --- |

—

(otrais ievilkums) PP līmeņa grupu darba uzdevumus nosaka ar Komisijas lēmumu pēc plašas, neformālas apspriedes ar ieinteresētajām personām, tostarp pēc formālā atzinuma, ko sniegušas PP7 programmas komitejas, kurās ir dalībvalstu un asociēto valstu pārstāvji. Tā tas būs arī nākamās PP6 ex post vērtēšanas gadījumā 2008. gadā.

| 62. | Mērķi, ka 0,5 % no programmas budžeta jāvelta vērtēšanai, Komisija iesaka kā vidusmēru. Faktiski piešķirtie līdzekļi lielā mērā ir atkarīgi no programmas veida. |
| --- | --- |

62.

Mērķi, ka 0,5 % no programmas budžeta jāvelta vērtēšanai, Komisija iesaka kā vidusmēru. Faktiski piešķirtie līdzekļi lielā mērā ir atkarīgi no programmas veida.

| 66. | Lai gan Komisija neuzskata par nepieciešamu nodibināt kopēju vērtēšanas biroju, tā piekrīt apsvērt citas iespējas koordinācijas uzlabošanai.
  Saikni starp vērtēšanu un vadības lēmumu pieņemšanu vislabāk var panākt ar vērtēšanas funkcijām, kas atrodas katrā ĢD, un dodot jaunu impulsu Komisijas esošajam iekšējam “RTD vērtēšanas tīklam” ar centrālo dienestu atbalstu. Tas atbilst arī likumdošanas un budžeta sastādīšanas procesiem, kā noteikts Finanšu regulā, Komisijas 2007. gada paziņojumā par vērtēšanu un procedūrās ABM kontekstā. |
| --- | --- |

66.

Lai gan Komisija neuzskata par nepieciešamu nodibināt kopēju vērtēšanas biroju, tā piekrīt apsvērt citas iespējas koordinācijas uzlabošanai.

Saikni starp vērtēšanu un vadības lēmumu pieņemšanu vislabāk var panākt ar vērtēšanas funkcijām, kas atrodas katrā ĢD, un dodot jaunu impulsu Komisijas esošajam iekšējam “RTD vērtēšanas tīklam” ar centrālo dienestu atbalstu. Tas atbilst arī likumdošanas un budžeta sastādīšanas procesiem, kā noteikts Finanšu regulā, Komisijas 2007. gada paziņojumā par vērtēšanu un procedūrās ABM kontekstā.

| 67. | Komisija piekrīt, ka grupām var būt svarīga loma vērtēšanā. Lai gan tā piekrīt, ka grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu, tā neuzskata par lietderīgu nodibināt pastāvīgas grupas visam programmas posmam.
  Speciālam nolūkam sasaukta grupa, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā. |
| --- | --- |

67.

Komisija piekrīt, ka grupām var būt svarīga loma vērtēšanā. Lai gan tā piekrīt, ka grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu, tā neuzskata par lietderīgu nodibināt pastāvīgas grupas visam programmas posmam.

Speciālam nolūkam sasaukta grupa, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā.

| 68. | Komisija rūpīgi novērtēs vajadzīgos resursus, lai veiktu PP vērtēšanu nākamajos gados. |
| --- | --- |

68.

Komisija rūpīgi novērtēs vajadzīgos resursus, lai veiktu PP vērtēšanu nākamajos gados.

| 70.–71. | Metodoloģiskie norādījumi par vērtēšanu, tostarp pieejamie rīki un terminu glosārijs, ir pieejami Budžeta ĢD rokasgrāmatā (4), kuru dienesti, tostarp “pētniecības ĢD”, pašlaik atjaunina.
  Turklāt Uzņēmējdarbības ĢD 2002. gadā izstrādāja konkrētus vērtēšanas norādījumus, kuri aptver visas darbības, par kurām ir atbildīgs šis ĢD, tostarp PP.
  Tiks apsvērti papildu atbalsta pasākumi atsāktajam “Eiropas RTD vērtēšanas tīklam” (kurā ir dalībvalstu un asociēto valstu eksperti) un Komisijas iekšējam “RTD vērtēšanas tīklam”. Komisija arī turpinās atbalstīt neatkarīgus vērtēšanas metodoloģijas pētījumus un seminārus. |
| --- | --- |

70.–71.

Metodoloģiskie norādījumi par vērtēšanu, tostarp pieejamie rīki un terminu glosārijs, ir pieejami Budžeta ĢD rokasgrāmatā (4), kuru dienesti, tostarp “pētniecības ĢD”, pašlaik atjaunina.

Turklāt Uzņēmējdarbības ĢD 2002. gadā izstrādāja konkrētus vērtēšanas norādījumus, kuri aptver visas darbības, par kurām ir atbildīgs šis ĢD, tostarp PP.

Tiks apsvērti papildu atbalsta pasākumi atsāktajam “Eiropas RTD vērtēšanas tīklam” (kurā ir dalībvalstu un asociēto valstu eksperti) un Komisijas iekšējam “RTD vērtēšanas tīklam”. Komisija arī turpinās atbalstīt neatkarīgus vērtēšanas metodoloģijas pētījumus un seminārus.

| 72. | Komisija piekrīt, ka projektu datu ierastās vākšanas process ir bijis tikai daļēji efektīvs. Projektu ziņošanas procedūras tika pārskatītas PP6 ietvaros un tiks papildus uzlabotas attiecībā uz PP7 (piemēram, tiks vienkāršota periodiska ziņošana; ir aizliegtas starpposma anketas; nobeiguma ziņošana kļūs noderīgāka, īpaši attiecībā uz datu vākšanu par projekta īstenošanu un rezultātiem). |
| --- | --- |

72.

Komisija piekrīt, ka projektu datu ierastās vākšanas process ir bijis tikai daļēji efektīvs. Projektu ziņošanas procedūras tika pārskatītas PP6 ietvaros un tiks papildus uzlabotas attiecībā uz PP7 (piemēram, tiks vienkāršota periodiska ziņošana; ir aizliegtas starpposma anketas; nobeiguma ziņošana kļūs noderīgāka, īpaši attiecībā uz datu vākšanu par projekta īstenošanu un rezultātiem).

| 74. | “Pētniecības ĢD” ar Informātikas ĢD atbalstu pašlaik izstrādā jaunu IT sistēmu PP7 vajadzībām. Šis uzlabotais IT atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu vērtēšanai un uzraudzībai. |
| --- | --- |

74.

“Pētniecības ĢD” ar Informātikas ĢD atbalstu pašlaik izstrādā jaunu IT sistēmu PP7 vajadzībām. Šis uzlabotais IT atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu vērtēšanai un uzraudzībai.

| 76.–78. | Vērtēšanas datu iegūšana bija tikai daļēji efektīva revīzijas aptvertā perioda laikā. Komisija ievieš uzlabojumus PP7 ietvaros (sk. atbildi uz 72. punktu). |
| --- | --- |

76.–78.

Vērtēšanas datu iegūšana bija tikai daļēji efektīva revīzijas aptvertā perioda laikā. Komisija ievieš uzlabojumus PP7 ietvaros (sk. atbildi uz 72. punktu).

| 79. | Komisijas mērķis ir veicināt Palātas ierosināto kvantitatīvo pētījumu veidus. |
| --- | --- |

79.

Komisijas mērķis ir veicināt Palātas ierosināto kvantitatīvo pētījumu veidus.

| 81. | Komisija uzskata, ka pēdējā laikā ir veikti daudzi metodoloģiski interesantāki vērtējumi (sk. 84. punktu) un jānodala liela mēroga vērtējumi no ierastākiem pasākumiem. |
| --- | --- |

81.

Komisija uzskata, ka pēdējā laikā ir veikti daudzi metodoloģiski interesantāki vērtējumi (sk. 84. punktu) un jānodala liela mēroga vērtējumi no ierastākiem pasākumiem.

| 82. | Komisija piekrīt, ka parasti vērtēšanas darbā lielāka uzmanība tika pievērsta īsāka termiņa sasniegumiem, un piekrīt, ka ir iespējams vairāk veikt analīzi attiecībā uz iznākumiem un ietekmēm. Tomēr šai pieejai ir nepieciešama ilgāka termiņa perspektīva, un tādēļ Komisijas veiktie vērtējumi parasti ir salīdzināmi ar līdzīgu darbu citur. |
| --- | --- |

82.

Komisija piekrīt, ka parasti vērtēšanas darbā lielāka uzmanība tika pievērsta īsāka termiņa sasniegumiem, un piekrīt, ka ir iespējams vairāk veikt analīzi attiecībā uz iznākumiem un ietekmēm. Tomēr šai pieejai ir nepieciešama ilgāka termiņa perspektīva, un tādēļ Komisijas veiktie vērtējumi parasti ir salīdzināmi ar līdzīgu darbu citur.

| 83. | Komisija cenšas ievērot vērtēšanas ekspertu neatkarību, īpaši par atbilstīgo metodoloģiju izvēli.
  Nākamajai PP6 ex post vērtēšanai 2008. gadā tiek ierosināts veikt pētījumus par rīcības papildināmību, tīklu analīzi un scientometrisku pieeju izmantošanu. |
| --- | --- |

83.

Komisija cenšas ievērot vērtēšanas ekspertu neatkarību, īpaši par atbilstīgo metodoloģiju izvēli.

Nākamajai PP6 ex post vērtēšanai 2008. gadā tiek ierosināts veikt pētījumus par rīcības papildināmību, tīklu analīzi un scientometrisku pieeju izmantošanu.

| 84. | Neatkarīgs eksperts veica iepriekšējo vērtēšanas pētījumu metaanalīzi par 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.) (5).






  — | (otrais ievilkums) Papildus Palātas minētajiem pētījumiem 2007. gadā ir sākti papildu būtiski pētījumi (6). |
| --- | --- | --- |

84.

Neatkarīgs eksperts veica iepriekšējo vērtēšanas pētījumu metaanalīzi par 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.) (5).

—

(otrais ievilkums) Papildus Palātas minētajiem pētījumiem 2007. gadā ir sākti papildu būtiski pētījumi (6).

| 85. | Komisija piekrīt, ka turpmāk jāizstrādā jaunas metodoloģiskas pieejas, lai pievērstos PP mainīgajam raksturam. Komisija atbalsta un turpinās atbalstīt šo metodoloģisko izstrādi. |
| --- | --- |

85.

Komisija piekrīt, ka turpmāk jāizstrādā jaunas metodoloģiskas pieejas, lai pievērstos PP mainīgajam raksturam. Komisija atbalsta un turpinās atbalstīt šo metodoloģisko izstrādi.

| 86. | Tā kā darba uzdevumos uzskaitītie jautājumi par 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.) bija tikai orientējoši jautājumi, grupa varēja izvēlēties jomas, uz kurām koncentrēt uzmanību, un noteikt savus darbības veidus. Grupas dalībnieki ir snieguši atsauksmes par pasākuma izcilību (7). |
| --- | --- |

86.

Tā kā darba uzdevumos uzskaitītie jautājumi par 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.) bija tikai orientējoši jautājumi, grupa varēja izvēlēties jomas, uz kurām koncentrēt uzmanību, un noteikt savus darbības veidus. Grupas dalībnieki ir snieguši atsauksmes par pasākuma izcilību (7).

| 87. | Pētniecības programmas būtība, attieksme pret nenoteiktību nozīmē, ka pastāv ierobežojumi apmēram, kādā var nospraust kvantitatīvi nosakāmus mērķus. |
| --- | --- |

87.

Pētniecības programmas būtība, attieksme pret nenoteiktību nozīmē, ka pastāv ierobežojumi apmēram, kādā var nospraust kvantitatīvi nosakāmus mērķus.

| 90. | Komisija 2007. gadā atsāka savu “Eiropas RTD vērtēšanas tīklu”, kurā ir dalībvalstu amatpersonas un vērtēšanas eksperti, ko tā plāno izmantot, lai veicinātu ES pētniecības vērtēšanas darbību lielāku saskaņotību, īpaši attiecībā uz ietekmes pētījumiem dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

90.

Komisija 2007. gadā atsāka savu “Eiropas RTD vērtēšanas tīklu”, kurā ir dalībvalstu amatpersonas un vērtēšanas eksperti, ko tā plāno izmantot, lai veicinātu ES pētniecības vērtēšanas darbību lielāku saskaņotību, īpaši attiecībā uz ietekmes pētījumiem dalībvalstu līmenī.

| 91. | Komisija apsvērs iespēju izstrādāt jaunu rokasgrāmatu par PP vērtēšanu, ņemot vērā nesen sagatavotos paraugus (8). |
| --- | --- |

91.

Komisija apsvērs iespēju izstrādāt jaunu rokasgrāmatu par PP vērtēšanu, ņemot vērā nesen sagatavotos paraugus (8).

| 92. | Projektu ziņošanas procedūras tika pārskatītas PP6 ietvaros un tiks papildus uzlabotas attiecībā uz PP7 (sk. atbildi uz 72. punktu). |
| --- | --- |

92.

Projektu ziņošanas procedūras tika pārskatītas PP6 ietvaros un tiks papildus uzlabotas attiecībā uz PP7 (sk. atbildi uz 72. punktu).

| 93. | PP līmenī Komisija pašlaik izstrādā PP7 uzraudzības sistēmu, kuras mērķis ir nodrošināt rezultātu rādītāju saskaņotāku un sistemātiskāku izmantošanu (sk. atbildi uz 30. punktu).
  “Pētniecības ĢD” ar Informātikas ĢD atbalstu pašlaik izstrādā jaunu IT sistēmu PP7 vajadzībām. Šis uzlabotais IT atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu vērtēšanai un uzraudzībai. |
| --- | --- |

93.

PP līmenī Komisija pašlaik izstrādā PP7 uzraudzības sistēmu, kuras mērķis ir nodrošināt rezultātu rādītāju saskaņotāku un sistemātiskāku izmantošanu (sk. atbildi uz 30. punktu).

“Pētniecības ĢD” ar Informātikas ĢD atbalstu pašlaik izstrādā jaunu IT sistēmu PP7 vajadzībām. Šis uzlabotais IT atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu noturīgāku pamatu vērtēšanai un uzraudzībai.

| 94. | Komisija piekrīt Palātas bažām par ziņošanas sloga problēmu un ir īpaši ņēmusi to vērā, precizējot ziņošanas prasības attiecībā uz PP7 (sk. atbildi uz 72. punktu). |
| --- | --- |

94.

Komisija piekrīt Palātas bažām par ziņošanas sloga problēmu un ir īpaši ņēmusi to vērā, precizējot ziņošanas prasības attiecībā uz PP7 (sk. atbildi uz 72. punktu).

| 95. | Komisija pašlaik veic pasākumus, lai izmantotu esošos un jaunos datu avotus vērtēšanai un uzraudzībai (sk. atbildi uz 72. punktu). |
| --- | --- |

95.

Komisija pašlaik veic pasākumus, lai izmantotu esošos un jaunos datu avotus vērtēšanai un uzraudzībai (sk. atbildi uz 72. punktu).

| 96. | PP7 ietvaros 8. tematā (Sociālās un humanitārās zinātnes) ir īpašs darbības virziens, lai pievērstos novatoriskām pieejām vērtēšanai un uzraudzībai. |
| --- | --- |

96.

PP7 ietvaros 8. tematā (Sociālās un humanitārās zinātnes) ir īpašs darbības virziens, lai pievērstos novatoriskām pieejām vērtēšanai un uzraudzībai.

| 97. | Komisija 2007. gadā ir atsākusi savu Eiropas RTD vērtēšanas tīklu (sk. atbildes uz 70.–71. un 90. punktu), kuru tā plāno izmantot, lai veicinātu ES pētniecības vērtēšanas darbību, īpaši dalībvalstu ietekmes pētījumu, lielāku saskaņotību.
  Komisija plāno arī saglabāt savu pirmo vietu starptautisku sakaru veidošanas atbalstā un pētniecības vērtēšanas prakses apmaiņā ar semināru un citu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

97.

Komisija 2007. gadā ir atsākusi savu Eiropas RTD vērtēšanas tīklu (sk. atbildes uz 70.–71. un 90. punktu), kuru tā plāno izmantot, lai veicinātu ES pētniecības vērtēšanas darbību, īpaši dalībvalstu ietekmes pētījumu, lielāku saskaņotību.

Komisija plāno arī saglabāt savu pirmo vietu starptautisku sakaru veidošanas atbalstā un pētniecības vērtēšanas prakses apmaiņā ar semināru un citu pasākumu palīdzību.

| 99. | Vērtēšanas laiku nosaka prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos pamata tiesību aktos. Komisija piekrīt, ka mazāk ir zināms par ilgtermiņa ietekmēm, un piekrīt, ka šajā jomā ir iespējams ieguldīt vairāk darba. |
| --- | --- |

99.

Vērtēšanas laiku nosaka prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajos pamata tiesību aktos. Komisija piekrīt, ka mazāk ir zināms par ilgtermiņa ietekmēm, un piekrīt, ka šajā jomā ir iespējams ieguldīt vairāk darba.

| 100. | Komisija piekrīt, ka piecu gadu novērtējumos īsāka termiņa novērtējumam parasti pievērsa lielāku uzmanību nekā ilgāka termiņa novērtējumam. Tas skaidrojams ar faktoriem, tostarp ārējo ieinteresēto personu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes, interesi par ātrām atsauksmēm par PP rezultātiem, problēmu saistībā ar ietekmju attiecināšanu uz pētniecību ilgākā termiņā un pasākumus veicošo neatkarīgo grupu izvēlētā uzmanības koncentrēšanas joma. Tomēr Komisija piekrīt, ka vairāk uzmanības ir jāpievērš ilgāka termiņa ietekmju novērtēšanai. |
| --- | --- |

100.

Komisija piekrīt, ka piecu gadu novērtējumos īsāka termiņa novērtējumam parasti pievērsa lielāku uzmanību nekā ilgāka termiņa novērtējumam. Tas skaidrojams ar faktoriem, tostarp ārējo ieinteresēto personu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes, interesi par ātrām atsauksmēm par PP rezultātiem, problēmu saistībā ar ietekmju attiecināšanu uz pētniecību ilgākā termiņā un pasākumus veicošo neatkarīgo grupu izvēlētā uzmanības koncentrēšanas joma. Tomēr Komisija piekrīt, ka vairāk uzmanības ir jāpievērš ilgāka termiņa ietekmju novērtēšanai.

| 108. | Komisija pašlaik plāno galvenās vērtēšanas darbības PP7 ietvaros un rūpīgi ņems vērā Palātas ieteikumu. Komisija piekrīt, ka mazāk ir zināms par ilgtermiņa ietekmēm, un piekrīt, ka šajā jomā ir iespējams ieguldīt vairāk darba. |
| --- | --- |

108.

Komisija pašlaik plāno galvenās vērtēšanas darbības PP7 ietvaros un rūpīgi ņems vērā Palātas ieteikumu. Komisija piekrīt, ka mazāk ir zināms par ilgtermiņa ietekmēm, un piekrīt, ka šajā jomā ir iespējams ieguldīt vairāk darba.

| 109. | Kā Palāta atzīmējusi 107. punktā, Komisija savā ikgadējā vērtēšanas pārskatā sniedz kopsavilkumu par visiem konstatējumiem un darbībām, kas veiktas pētniecības novērtējumu nolūkā. Komisija ir apņēmusies nodrošināt sava vērtēšanas darba pilnīgu pārredzamību un izskatīs Palātas ieteikumu pārskatīt konstatējumu paziņošanas un izplatīšanas veidus. |
| --- | --- |

109.

Kā Palāta atzīmējusi 107. punktā, Komisija savā ikgadējā vērtēšanas pārskatā sniedz kopsavilkumu par visiem konstatējumiem un darbībām, kas veiktas pētniecības novērtējumu nolūkā. Komisija ir apņēmusies nodrošināt sava vērtēšanas darba pilnīgu pārredzamību un izskatīs Palātas ieteikumu pārskatīt konstatējumu paziņošanas un izplatīšanas veidus.

| 110.–111. | Komisija piekrīt Palātai, ka pētniecības vērtēšana, īpaši tik visaptverošai programmai kā PP, ir ļoti sarežģīta.
  Tā atzīmē, ka pēdējo 25 gadu laikā sistēmā ir veikti ļoti nozīmīgi uzlabojumi un ka sistēma kopumā ir bijusi efektīva politikas veidotājiem, pētniecības vadītājiem un citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

110.–111.

Komisija piekrīt Palātai, ka pētniecības vērtēšana, īpaši tik visaptverošai programmai kā PP, ir ļoti sarežģīta.

Tā atzīmē, ka pēdējo 25 gadu laikā sistēmā ir veikti ļoti nozīmīgi uzlabojumi un ka sistēma kopumā ir bijusi efektīva politikas veidotājiem, pētniecības vadītājiem un citām ieinteresētajām personām.

| 112. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas apsvērumu, ka ĢD, kuri īsteno PP, ir izpildījuši Komisijas prasības, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu.
  PP vērtēšanā ir ieviestas nozīmīgas izmaiņas, tostarp PP7 būtiska pārstrukturēšana, kā izklāstīts stratēģijā, ko nodrošina ietekmes novērtējums (SEC(2005) 430). |
| --- | --- |

112.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas apsvērumu, ka ĢD, kuri īsteno PP, ir izpildījuši Komisijas prasības, tostarp tās, kas noteiktas 2000. un 2002. gada paziņojumos par vērtēšanu.

PP vērtēšanā ir ieviestas nozīmīgas izmaiņas, tostarp PP7 būtiska pārstrukturēšana, kā izklāstīts stratēģijā, ko nodrošina ietekmes novērtējums (SEC(2005) 430).

| 113. | Attiecībā uz vērtējumu būtiskumu un noderīgumu Komisija var norādīt uz kopumā pozitīvajām atsauksmēm, ko tā ir saņēmusi, īpaši saistībā ar nesenajiem galvenajiem pasākumiem, piemēram, 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.). Notika piecu gadu novērtējuma konstatējumu plaša izplatīšana, tostarp iesniegšana galvenajām iestādēm, piemēram, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komitejai zinātniskās un tehniskās pētniecības jautājumos (CREST) un PP programmu komitejai. Ņemot vērā to, ka bija obligāta prasība, lai šis pasākums tiktu veikts pirms Komisijas priekšlikuma par jaunu pamatprogrammu (šajā gadījumā PP7), par tā vispārējo pieņemamību liecināja PP7 iespējamā pieņemšana.
  Tas nenozīmē, ka nevar veikt uzlabojumus, un Komisija pilnībā piekrīt, ka ir jāveic rūpīgi pārdomātas izmaiņas, kuras ir balstītas uz pašreizējās pieejas elementiem, kas jau labi darbojas. |
| --- | --- |

113.

Attiecībā uz vērtējumu būtiskumu un noderīgumu Komisija var norādīt uz kopumā pozitīvajām atsauksmēm, ko tā ir saņēmusi, īpaši saistībā ar nesenajiem galvenajiem pasākumiem, piemēram, 2004. gada piecu gadu novērtējumu (1999.–2003. g.). Notika piecu gadu novērtējuma konstatējumu plaša izplatīšana, tostarp iesniegšana galvenajām iestādēm, piemēram, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komitejai zinātniskās un tehniskās pētniecības jautājumos (CREST) un PP programmu komitejai. Ņemot vērā to, ka bija obligāta prasība, lai šis pasākums tiktu veikts pirms Komisijas priekšlikuma par jaunu pamatprogrammu (šajā gadījumā PP7), par tā vispārējo pieņemamību liecināja PP7 iespējamā pieņemšana.

Tas nenozīmē, ka nevar veikt uzlabojumus, un Komisija pilnībā piekrīt, ka ir jāveic rūpīgi pārdomātas izmaiņas, kuras ir balstītas uz pašreizējās pieejas elementiem, kas jau labi darbojas.

| 114. | Komisija atzinīgi vērtē to, ka Palāta atzīst vērtēšanas un uzraudzības nozīmi, un, pamatojoties uz jau veiktajiem nozīmīgajiem uzlabojumiem, turpinās tālāk atjaunināt savu pašreizējo praksi, ņemot vērā jaunu politisko un praktisko realitāti. |
| --- | --- |

114.

Komisija atzinīgi vērtē to, ka Palāta atzīst vērtēšanas un uzraudzības nozīmi, un, pamatojoties uz jau veiktajiem nozīmīgajiem uzlabojumiem, turpinās tālāk atjaunināt savu pašreizējo praksi, ņemot vērā jaunu politisko un praktisko realitāti.

| 115. | Komisija jau ir apņēmusies nodrošināt lielāku skaidrību programmu intervences loģikā, pamatojoties uz PP7 tiesību aktos un ietekmes novērtējumos ietverto progresu, un tā apsvērs Palātas ieteikumu par turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

115.

Komisija jau ir apņēmusies nodrošināt lielāku skaidrību programmu intervences loģikā, pamatojoties uz PP7 tiesību aktos un ietekmes novērtējumos ietverto progresu, un tā apsvērs Palātas ieteikumu par turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem.

| 116. | Pamatojoties uz jau veiktajiem PP vērtēšanas nozīmīgajiem uzlabojumiem, Komisija piekrīt, ka joprojām ir iespējams uzlabojums, tostarp ciešāka koordinācija darbības līmenī starp attiecīgajiem dienestiem. Komisija turpinās savus centienus, lai atbalstītu vērtēšanas metodoloģijas pilnveidošanu. |
| --- | --- |

116.

Pamatojoties uz jau veiktajiem PP vērtēšanas nozīmīgajiem uzlabojumiem, Komisija piekrīt, ka joprojām ir iespējams uzlabojums, tostarp ciešāka koordinācija darbības līmenī starp attiecīgajiem dienestiem. Komisija turpinās savus centienus, lai atbalstītu vērtēšanas metodoloģijas pilnveidošanu.

| 117. | Attiecībā uz organizatoriskajiem pasākumiem Komisija uzskata, ka:






  — | (pirmais ievilkums) grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu. Tomēr speciālam nolūkam sasauktas grupas, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā, |
| --- | --- | --- |

117.

Attiecībā uz organizatoriskajiem pasākumiem Komisija uzskata, ka:

—

(pirmais ievilkums) grupas jāsasauc pēc iespējas drīz, lai atbalstītu konkrētu vērtēšanu. Tomēr speciālam nolūkam sasauktas grupas, visticamāk, nodrošinās priekšrocības skaidrības un uzmanības koncentrēšanas ziņā,

| — | (otrais ievilkums) jāpastiprina koordinācija starp ĢD, kuri īsteno PP. Papildus jaunajai PP7 vērtēšanas stratēģijai tas tiks panākts, izmantojot konkrētas koordinācijas struktūras, lai papildinātu Komisijas iekšējo “RTD vērtēšanas tīklu”, nevis nodibinot kopēju vērtēšanas biroju. |
| --- | --- |

—

(otrais ievilkums) jāpastiprina koordinācija starp ĢD, kuri īsteno PP. Papildus jaunajai PP7 vērtēšanas stratēģijai tas tiks panākts, izmantojot konkrētas koordinācijas struktūras, lai papildinātu Komisijas iekšējo “RTD vērtēšanas tīklu”, nevis nodibinot kopēju vērtēšanas biroju.

---

(1)  Komisijas paziņojums pavasara Eiropadomes sanāksmei – Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana (COM(2006) 816).

(2)  Piemēram, Komisijas priekšlikums par PP7 tika izstrādāts, pamatojoties uz sīku ex ante ietekmes novērtējumu, kurš ietvēra pētniecības darbības potenciālās ietekmes uz tādiem jautājumiem kā ekonomiskā izaugsme un darba vietu radīšana ekonometrisko modelēšanu (sk. Eiropas Komisija, Komisijas dienestu darba dokuments, “Ietekmes novērtējums un ex ante vērtējums par priekšlikumiem Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumam par 7. pamatprogrammu (EK un Euratom)”, SEC(2005) 430). PP7 lēmumi nodrošina skaidru struktūru, kas saista mērķus, loģisko pamatu un darbības. Turklāt PP7 speciālo programmu lēmumos izklāstīti mērķi, pieeja un darbības.

(3)  “Kvalitātes novērtējuma sistēma” ir pieejama http://ec.europa.eu/budget/documents/evaluation_en.htm.

(4)  Eiropas Komisija, Budžeta ĢD rokasgrāmata “Evaluating EU Activities – A Practical Guide for the Commission services”, 2004. gada jūlijs, ir pieejama http://ec.europa.eu/budget/publications/other_en.htm.

(5)  E. Arnold, “What the Evaluation Record tells us about the Framework Programme Performance”, 2004. gads.

(6)  Pētniecības ĢD, “Structuring Effects of Community Research – The Impact of The Framework Programme on Research & Technological Development (RTD) Network Formation”, 2007. gads; Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, “Effectiveness of IST-RTD Impacts on the EU Innovation System”, 2007. gads.

(7)  Sk. C. Mandl, “Evaluating Evaluations or The Case for Action Research”, Austrijas Plattform Forschungs- und Technologieevaluierung, Nr. 30, 2007. gada jūnijs.

(8)  Sk., piemēram, Eiropas Komisija, Kopīgais pētniecības centrs, “Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies” (EPUB), 2002. gads, un Mančestras Universitāte, “Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme” (ASIF), 2002. gads, abi pieejami http://circa.europa.eu/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library?l=/iii-knowledge_base/040-evaluation_methodolo&vm=detailed&sb=Title. Šie ziņojumi ir plaši izplatīti un tika darīti pieejami darbuzņēmējiem un ekspertiem, kuri veic vērtēšanas pētījumus Komisijas uzdevumā.

---