# Den Europæiske Unions C 10/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 10 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang15. januar 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 10

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang15. januar 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007 |
| 2008/C 010/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om Naturkatastrofer | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007

2008/C 010/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om Naturkatastrofer

1

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007 |
| 2008/C 010/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Grønbog om større effektivitet i fuldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: Udlæg i bankindeståenderKOM(2006) 618 endelig | 2 |
| 2008/C 010/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forenkling af de lovgivningsmæssige rammer for maskinsektoren | 8 |
| 2008/C 010/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelseKOM(2007) 22 endelig | 15 |
| 2008/C 010/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førerværn på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave) KOM(2007) 310 endelig — 2007/0107 (COD) | 21 |
| 2008/C 010/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om slæbeanordninger og bakgear på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave) KOM(2007) 319 endelig — 2007/0117 (COD) | 21 |
| 2008/C 010/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om skilte og foreskrevne påskrifter og disses anbringelsessted og -måde for motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertilKOM(2007) 344 endelig — 2007/0119 (COD) | 22 |
| 2008/C 010/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen — Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialetKOM(2006) 545 endelig | 22 |
| 2008/C 010/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifterKOM(2006) 820 endelig — 2007/0013 (COD) | 35 |
| 2008/C 010/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer: Mål: nær nul-emissioner fra kul efter 2020KOM(2006) 843 endelig | 39 |
| 2008/C 010/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdet)KOM(2007) 264 endelig — 2007/0097 (COD) | 44 |
| 2008/C 010/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøetKOM(2007) 51 endelig — 2007/0022 (COD) | 47 |
| 2008/C 010/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer og ophævelse af forordning (EØF) nr. 2377/90KOM(2007) 194 endelig — 2007/0064 (COD) | 51 |
| 2008/C 010/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitikKOM(2007) 196 endelig — 2007/0070 (CNS) | 53 |
| 2008/C 010/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrugKOM(2007) 292 endelig — 2007/0102 (COD) | 57 |
| 2008/C 010/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarerKOM(2007) 368 endelig — 2007/0128 (COD) | 58 |
| 2008/C 010/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Integration af verdenshandlen og outsourcing. Hvordan skal de nye udfordringer tackles? | 59 |
| 2008/C 010/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Patientrettigheder | 67 |
| 2008/C 010/19 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Fremme af bæredygtig produktivitet på de europæiske arbejdspladser | 72 |
| 2008/C 010/20 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet som middel til opfølgning på EU's politikker | 80 |
| 2008/C 010/21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&UKOM(2006) 728 endelig | 83 |
| 2008/C 010/22 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's økonomi: Oversigt 2006 — Styrkelse af euroområdet: de vigtigste økonomisk-politiske opgaverKOM(2006) 714 endelig — SEK(2006) 1490 | 88 |
| 2008/C 010/23 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Økonomiske og sociale konsekvenser af tendenser på de finansielle markeder | 96 |
| 2008/C 010/24 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Økonomiske foranstaltninger til fremme af EU's industrielle strategi | 106 |
| 2008/C 010/25 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om | 113 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007

2008/C 010/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Grønbog om større effektivitet i fuldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: Udlæg i bankindeståenderKOM(2006) 618 endelig

KOM(2006) 618 endelig

2

2008/C 010/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forenkling af de lovgivningsmæssige rammer for maskinsektoren

8

2008/C 010/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelseKOM(2007) 22 endelig

KOM(2007) 22 endelig

15

2008/C 010/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førerværn på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave) KOM(2007) 310 endelig — 2007/0107 (COD)

KOM(2007) 310 endelig — 2007/0107 (COD)

21

2008/C 010/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om slæbeanordninger og bakgear på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (Kodificeret udgave) KOM(2007) 319 endelig — 2007/0117 (COD)

KOM(2007) 319 endelig — 2007/0117 (COD)

21

2008/C 010/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om skilte og foreskrevne påskrifter og disses anbringelsessted og -måde for motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertilKOM(2007) 344 endelig — 2007/0119 (COD)

KOM(2007) 344 endelig — 2007/0119 (COD)

22

2008/C 010/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen — Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialetKOM(2006) 545 endelig

KOM(2006) 545 endelig

22

2008/C 010/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifterKOM(2006) 820 endelig — 2007/0013 (COD)

KOM(2006) 820 endelig — 2007/0013 (COD)

35

2008/C 010/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer: Mål: nær nul-emissioner fra kul efter 2020KOM(2006) 843 endelig

KOM(2006) 843 endelig

39

2008/C 010/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdet)KOM(2007) 264 endelig — 2007/0097 (COD)

KOM(2007) 264 endelig — 2007/0097 (COD)

44

2008/C 010/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøetKOM(2007) 51 endelig — 2007/0022 (COD)

KOM(2007) 51 endelig — 2007/0022 (COD)

47

2008/C 010/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer og ophævelse af forordning (EØF) nr. 2377/90KOM(2007) 194 endelig — 2007/0064 (COD)

KOM(2007) 194 endelig — 2007/0064 (COD)

51

2008/C 010/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitikKOM(2007) 196 endelig — 2007/0070 (CNS)

KOM(2007) 196 endelig — 2007/0070 (CNS)

53

2008/C 010/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrugKOM(2007) 292 endelig — 2007/0102 (COD)

KOM(2007) 292 endelig — 2007/0102 (COD)

57

2008/C 010/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarerKOM(2007) 368 endelig — 2007/0128 (COD)

KOM(2007) 368 endelig — 2007/0128 (COD)

58

2008/C 010/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Integration af verdenshandlen og outsourcing. Hvordan skal de nye udfordringer tackles?

59

2008/C 010/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Patientrettigheder

67

2008/C 010/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Fremme af bæredygtig produktivitet på de europæiske arbejdspladser

72

2008/C 010/20

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet som middel til opfølgning på EU's politikker

80

2008/C 010/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&UKOM(2006) 728 endelig

KOM(2006) 728 endelig

83

2008/C 010/22

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's økonomi: Oversigt 2006 — Styrkelse af euroområdet: de vigtigste økonomisk-politiske opgaverKOM(2006) 714 endelig — SEK(2006) 1490

KOM(2006) 714 endelig — SEK(2006) 1490

88

2008/C 010/23

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Økonomiske og sociale konsekvenser af tendenser på de finansielle markeder

96

2008/C 010/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Økonomiske foranstaltninger til fremme af EU's industrielle strategi

106

2008/C 010/25

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

113

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om »Naturkatastrofer«

(2008/C 10/01)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sit præsidiemøde den 25. september 2007 at udtrykke bestyrtelse over de alvorlige skovbrande, der har hærget Grækenland i august måned, og tilkendegive sin solidaritet med de ramte og med civilsamfundet.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin plenarforsamling den 26.-27. september 2007 (mødet den 26. september 2007) følgende resolution med 192 stemmer for, ingen imod og 1 stemme hverken for eller imod.

Efter de forskellige naturkatastrofer, der har ramt en række medlemsstater, har udvalget drøftet nødvendigheden af, at EU's civilbeskyttelsesmekanisme udstyres med tilstrækkelige midler til at koordinere indsatsen til bekæmpelse af katastrofer i og uden for Europa.

I lyset af det skete ønsker Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg at bekræfte den holdning, det indtog i udtalelsen CESE 1491/2005 (NAT/283), og det opfordrer navnlig Kommissionen til at sikre, at EU's civilbeskyttelsesmekanisme fungerer effektivt via følgende foranstaltninger:

| 1. | Omsætning af EU-bestemmelserne om civilbeskyttelse i alle medlemsstater gennem et passende retsinstrument. |
| --- | --- |

1.

Omsætning af EU-bestemmelserne om civilbeskyttelse i alle medlemsstater gennem et passende retsinstrument.

| 2. | Udstyring af EU's civilbeskyttelsesmekanisme med følgende instrumenter:






  — | oprettelse af et satellitkommunikationssystem, |
| --- | --- | --- |

2.

Udstyring af EU's civilbeskyttelsesmekanisme med følgende instrumenter:

—

oprettelse af et satellitkommunikationssystem,

| — | oprettelse af særlige hjælpeenheder, |
| --- | --- |

—

oprettelse af særlige hjælpeenheder,

| — | udstyring af EU's mandskab og materiel med et EU-kendetegn, |
| --- | --- |

—

udstyring af EU's mandskab og materiel med et EU-kendetegn,

| — | regionalisering af de operationelle baser og tæt koordinering af dem, |
| --- | --- |

—

regionalisering af de operationelle baser og tæt koordinering af dem,

| — | passende teknisk uddannelse af hjælpeenhederne. |
| --- | --- |

—

passende teknisk uddannelse af hjælpeenhederne.

| 3. | Fastlæggelse af EU-bestemmelser om civil- og strafferetligt ansvar, som gør det muligt at forfølge og straffe personer, som forårsager sådanne katastrofer. |
| --- | --- |

3.

Fastlæggelse af EU-bestemmelser om civil- og strafferetligt ansvar, som gør det muligt at forfølge og straffe personer, som forårsager sådanne katastrofer.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/2

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Grønbog om større effektivitet i fuldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: Udlæg i bankindeståender«

KOM(2006) 618 endelig

(2008/C 10/02)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 24. oktober 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Jorge Pegado Liz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 131 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Sammenfatning

| 1.1 | Kommissionen lancerer med den foreliggende grønbog, som indgår i en række initiativer gående ud på at oprette et retsligt område i EU, en høring vedrørende en eventuel indførelse af et fælles lovgivningsinstrument, der skaber større effektivitet i fuldbyrdelsen af pengekrav, idet det sikrer den forudgående indefrysning af indeståender på skyldners bankkonti i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionen lancerer med den foreliggende grønbog, som indgår i en række initiativer gående ud på at oprette et retsligt område i EU, en høring vedrørende en eventuel indførelse af et fælles lovgivningsinstrument, der skaber større effektivitet i fuldbyrdelsen af pengekrav, idet det sikrer den forudgående indefrysning af indeståender på skyldners bankkonti i alle medlemsstater.

| 1.2 | Det fremgår af grønbogen, som kun kan læses og analyseres sideløbende med det tilknyttede arbejdsdokument (1) og den undersøgelse, der ligger til grund herfor — trods en vis begrebsmæssig inkonsekvens i definitionen af selve det objektive og subjektive genstandsområde for foranstaltningen og en meget utilstrækkelig oversættelse til forskellige sprogversioner — at det af Kommissionen forfægtede mål er at fremlægge et forslag til forordning af frivillig karakter, som definerer den juridiske ordning gældende for et sikrende retsmiddel gående ud på et forbyggende udlæg i bankindeståender, uanset gældens karakter og de implicerede parters status. |
| --- | --- |

1.2

Det fremgår af grønbogen, som kun kan læses og analyseres sideløbende med det tilknyttede arbejdsdokument (1) og den undersøgelse, der ligger til grund herfor — trods en vis begrebsmæssig inkonsekvens i definitionen af selve det objektive og subjektive genstandsområde for foranstaltningen og en meget utilstrækkelig oversættelse til forskellige sprogversioner — at det af Kommissionen forfægtede mål er at fremlægge et forslag til forordning af frivillig karakter, som definerer den juridiske ordning gældende for et sikrende retsmiddel gående ud på et forbyggende udlæg i bankindeståender, uanset gældens karakter og de implicerede parters status.

| 1.3 | Der foreligger ikke nogen konsekvensanalyse af et sådant forslag og undersøgelserne af den komparative ret, der ligger til grund herfor, omfatter kun 15 af de 27 EU-medlemsstater. Selv om EØSU forstår Kommissionen overvejelser, mener det ikke, at behovet for en sådan foranstaltning er tilstrækkeligt bevist i forhold til nærheds- og proportionalitetsprincippet, og spørgsmålet er, om man ikke kunne opnå et tilsvarende resultat ved blot at ændre to bestemmelser i Bruxelles I-forordningen. |
| --- | --- |

1.3

Der foreligger ikke nogen konsekvensanalyse af et sådant forslag og undersøgelserne af den komparative ret, der ligger til grund herfor, omfatter kun 15 af de 27 EU-medlemsstater. Selv om EØSU forstår Kommissionen overvejelser, mener det ikke, at behovet for en sådan foranstaltning er tilstrækkeligt bevist i forhold til nærheds- og proportionalitetsprincippet, og spørgsmålet er, om man ikke kunne opnå et tilsvarende resultat ved blot at ændre to bestemmelser i Bruxelles I-forordningen.

| 1.4 | EØSU finder heller ikke nogen logisk begrundelse for at begrænse genstanden for det foreliggende initiativ til forebyggende beslaglæggelse af pengebeløb indsat på bankkonti, og det forslår at udvide anvendelsesområdet til andet af skyldnerens løsøre, samt med de nødvendige tilpasninger udvide det til efterfølgende beslaglæggelse efter opnåelse af en fuldbyrdelsesakt. EØSU finder det også absolut nødvendigt at sikre, at denne foranstaltning ledsages af et initiativ om gennemsigtighed omkring bankkonti og om forpligtelser til at give oplysninger samt om de behørige fortroligheds- og databeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

1.4

EØSU finder heller ikke nogen logisk begrundelse for at begrænse genstanden for det foreliggende initiativ til forebyggende beslaglæggelse af pengebeløb indsat på bankkonti, og det forslår at udvide anvendelsesområdet til andet af skyldnerens løsøre, samt med de nødvendige tilpasninger udvide det til efterfølgende beslaglæggelse efter opnåelse af en fuldbyrdelsesakt. EØSU finder det også absolut nødvendigt at sikre, at denne foranstaltning ledsages af et initiativ om gennemsigtighed omkring bankkonti og om forpligtelser til at give oplysninger samt om de behørige fortroligheds- og databeskyttelsesregler.

| 1.5 | Når det skønnes absolut nødvendigt at indføre en sådan foranstaltning, er EØSU enig med Kommissionen i, at et passende instrument vil være en frivillig forordning vedrørende indefrysning af skyldnerens bankkonti i medlemsstater, hvor denne ikke har bopæl eller hovedsæde. |
| --- | --- |

1.5

Når det skønnes absolut nødvendigt at indføre en sådan foranstaltning, er EØSU enig med Kommissionen i, at et passende instrument vil være en frivillig forordning vedrørende indefrysning af skyldnerens bankkonti i medlemsstater, hvor denne ikke har bopæl eller hovedsæde.

| 1.6 | Sker dette, har EØSU en række detaljerede anbefalinger af teknisk/juridisk karakter vedrørende definitionen af det, det opfatter som den mest passende ordning for initiativet, navnlig for så vidt angår domstolenes kompetencer, betingelserne for udstedelsen af kendelsen, begrænsninger i de beløb, der kan indefryses og undtagelser, garantierne for forsvaret af skyldnere og tredjemænd, der har fælles eller solidariske konti, klager og frister, ordningen for sagsomkostninger, forpligtelser og ansvar for de banker, hvor kontiene er placeret, og normerne for intern og international privatret, der kan anvendes subsidiært, således at det fuldt ud svarer på Kommissionens anmodning om udtalelse. |
| --- | --- |

1.6

Sker dette, har EØSU en række detaljerede anbefalinger af teknisk/juridisk karakter vedrørende definitionen af det, det opfatter som den mest passende ordning for initiativet, navnlig for så vidt angår domstolenes kompetencer, betingelserne for udstedelsen af kendelsen, begrænsninger i de beløb, der kan indefryses og undtagelser, garantierne for forsvaret af skyldnere og tredjemænd, der har fælles eller solidariske konti, klager og frister, ordningen for sagsomkostninger, forpligtelser og ansvar for de banker, hvor kontiene er placeret, og normerne for intern og international privatret, der kan anvendes subsidiært, således at det fuldt ud svarer på Kommissionens anmodning om udtalelse.

2.   Resumé af grønbogen

| 2.1 | Med denne grønbog lancerer Kommissionen en høring blandt interesserede parter om, hvordan man kan forbedre fuldbyrdelsen af pengekrav, og foreslår en eventuel oprettelse af en europæisk ordning for »udlæg i bankindeståender«. |
| --- | --- |

2.1

Med denne grønbog lancerer Kommissionen en høring blandt interesserede parter om, hvordan man kan forbedre fuldbyrdelsen af pengekrav, og foreslår en eventuel oprettelse af en europæisk ordning for »udlæg i bankindeståender«.

| 2.2 | Kommissionen identificerer først de vanskeligheder, der gør sig gældende i for fuldbyrdelse ved en civilretlig proces på »det europæiske retlige område« på grund af opsplitningen i nationale reguleringer på området, og den anerkender, at forordning (EF) nr. 44/2001 (Bruxelles I) (2)
  »ikke giver nogen garanti for, at en ensidigt opnået kendelse om et sikrende retsmiddel, som f.eks. udlæg i bankindeståender, anerkendes og fuldbyrdes i en anden medlemsstat end der, hvor kendelsen er afsagt.« |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen identificerer først de vanskeligheder, der gør sig gældende i for fuldbyrdelse ved en civilretlig proces på »det europæiske retlige område« på grund af opsplitningen i nationale reguleringer på området, og den anerkender, at forordning (EF) nr. 44/2001 (Bruxelles I) (2)
  »ikke giver nogen garanti for, at en ensidigt opnået kendelse om et sikrende retsmiddel, som f.eks. udlæg i bankindeståender, anerkendes og fuldbyrdes i en anden medlemsstat end der, hvor kendelsen er afsagt.«

| 2.3 | Kommissionen mener, at denne lakune kan forvride konkurrencen mellem virksomhederne alt efter effektivitetsgraden i retssystemerne i de lande, hvor de opererer, og således udgøre en hindring for det indre markeds korrekte funktion, som kræver harmoniseret effektivitet og hurtighed i inddrivningen af gæld, navnlig af pengegæld. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen mener, at denne lakune kan forvride konkurrencen mellem virksomhederne alt efter effektivitetsgraden i retssystemerne i de lande, hvor de opererer, og således udgøre en hindring for det indre markeds korrekte funktion, som kræver harmoniseret effektivitet og hurtighed i inddrivningen af gæld, navnlig af pengegæld.

| 2.4 | Kommissionen fremsætter derfor forslag om at indføre »en europæisk kendelse for udlæg i bankindeståender, hvormed en fordringshaver kan sikre et pengebeløb, som er ham skyldigt, eller som han påstår at have krav på, ved at forhindre en afhændelse eller overførsel af midler, som skyldneren er krediteret på en eller flere bankkonti på den Europæiske Unions område«, og den giver en detaljeret analyse af omridset af en eventuel juridisk ordning, hvis parametre er formuleret i 23 spørgsmål. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen fremsætter derfor forslag om at indføre »en europæisk kendelse for udlæg i bankindeståender, hvormed en fordringshaver kan sikre et pengebeløb, som er ham skyldigt, eller som han påstår at have krav på, ved at forhindre en afhændelse eller overførsel af midler, som skyldneren er krediteret på en eller flere bankkonti på den Europæiske Unions område«, og den giver en detaljeret analyse af omridset af en eventuel juridisk ordning, hvis parametre er formuleret i 23 spørgsmål.

3.   Baggrund for initiativet

| 3.1 | Dette initiativ indgår helt korrekt i et større kompleks af foranstaltninger, som Kommissionen er i færd med at træffe med det rosværdige mål at oprette et fælles europæisk retligt område, som for så vidt angår de juridiske aspekter, skal støtte realiseringen af det indre marked (3), navnlig efter ændringen af Bruxelles-konventionen til en fællesskabsforordning (4) samt forordningen om det europæiske tvangsfuldbyrdelsesdokument (5). |
| --- | --- |

3.1

Dette initiativ indgår helt korrekt i et større kompleks af foranstaltninger, som Kommissionen er i færd med at træffe med det rosværdige mål at oprette et fælles europæisk retligt område, som for så vidt angår de juridiske aspekter, skal støtte realiseringen af det indre marked (3), navnlig efter ændringen af Bruxelles-konventionen til en fællesskabsforordning (4) samt forordningen om det europæiske tvangsfuldbyrdelsesdokument (5).

| 3.2 | Kommissionen har ret i sine empiriske bemærkninger vedrørende vanskelighederne med at fuldbyrde retsafgørelser i Europas forskellige lande samt disses forskellige retsordener på grund af manglende harmonisering af fuldbyrdelsesprocessen på EU-plan, og den anfører korrekt konsekvenserne (6) heraf, som helt sikkert kun er blevet skærpet efter optagelsen for nyligt af 12 nye medlemsstater. Men det bør dog konstateres, at Kommissionen i den foreliggende grønbog ikke har underkastet initiativet en tilstrækkelig grundig analyse for så vidt angår nærheds- og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen har ret i sine empiriske bemærkninger vedrørende vanskelighederne med at fuldbyrde retsafgørelser i Europas forskellige lande samt disses forskellige retsordener på grund af manglende harmonisering af fuldbyrdelsesprocessen på EU-plan, og den anfører korrekt konsekvenserne (6) heraf, som helt sikkert kun er blevet skærpet efter optagelsen for nyligt af 12 nye medlemsstater. Men det bør dog konstateres, at Kommissionen i den foreliggende grønbog ikke har underkastet initiativet en tilstrækkelig grundig analyse for så vidt angår nærheds- og proportionalitetsprincippet.

| 3.3 | Dette betyder ikke, at det samme resultat eller et resultat med lignende effekt ikke kunne være opnået ved blot at ændre en eller to bestemmelser i Bruxelles-forordningen (navnlig artikel 31 og 47) og udvide anvendelsesområdet, men samtidig bibeholde det eksisterende system, hvilket ville føre til klare forenklingsgevinster (7). |
| --- | --- |

3.3

Dette betyder ikke, at det samme resultat eller et resultat med lignende effekt ikke kunne være opnået ved blot at ændre en eller to bestemmelser i Bruxelles-forordningen (navnlig artikel 31 og 47) og udvide anvendelsesområdet, men samtidig bibeholde det eksisterende system, hvilket ville føre til klare forenklingsgevinster (7).

| 3.4 | Derudover bør den præliminære vurdering af initiativets effekt — som Kommissionen heller ikke har gennemført endnu og som ikke blot skal omfatte de 15 medlemsstater, hvis situation blev analyseret i den undersøgelse, der ligger til grund for den foreliggende grønbog (8), men alle medlemsstater i det nuværende EU — være ledsaget af en passende vægtning af foranstaltninger vedrørende større gennemsigtighed i skyldners aktiver og en absolut nødvendig adgang til informationer vedrørende dennes bankkonti, uden at dette griber ind i den behørige beskyttelse af bankhemmeligheden, for kun ved en vurdering af helheden kan man nå frem til en korrekt vurdering af a) nødvendigheden, b) udvidelsen og c) begrundelsen for initiativet. |
| --- | --- |

3.4

Derudover bør den præliminære vurdering af initiativets effekt — som Kommissionen heller ikke har gennemført endnu og som ikke blot skal omfatte de 15 medlemsstater, hvis situation blev analyseret i den undersøgelse, der ligger til grund for den foreliggende grønbog (8), men alle medlemsstater i det nuværende EU — være ledsaget af en passende vægtning af foranstaltninger vedrørende større gennemsigtighed i skyldners aktiver og en absolut nødvendig adgang til informationer vedrørende dennes bankkonti, uden at dette griber ind i den behørige beskyttelse af bankhemmeligheden, for kun ved en vurdering af helheden kan man nå frem til en korrekt vurdering af a) nødvendigheden, b) udvidelsen og c) begrundelsen for initiativet.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU sondrer i sine bemærkninger til det foreliggende initiativ mellem følgende:






  a) | Generelle bemærkninger om indholdsmæssige spørgsmål vedrørende foranstaltningens karakter og anvendelsesområde og |
| --- | --- | --- |

4.1

EØSU sondrer i sine bemærkninger til det foreliggende initiativ mellem følgende:

a)

Generelle bemærkninger om indholdsmæssige spørgsmål vedrørende foranstaltningens karakter og anvendelsesområde og

| b) | Specifikke bemærkninger vedrørende de proceduremæssige anliggender. |
| --- | --- |

b)

Specifikke bemærkninger vedrørende de proceduremæssige anliggender.

4.2   Indledende bemærkning: termer og begreber

| 4.2.1 | Da det drejer sig om en grønbog, som går forud for en eventuel vedtagelse af et juridisk instrument, højst sandsynligt en fællesskabsforordning, bør de termer, der bruges for at identificere begreberne, som dernæst vil definere det fremtidige instruments beskaffenhed i procesmæssig henseende, leve op til yderst strenge og præcise juridisk/tekniske kriterier på alle EU-sprogene. |
| --- | --- |

4.2.1

Da det drejer sig om en grønbog, som går forud for en eventuel vedtagelse af et juridisk instrument, højst sandsynligt en fællesskabsforordning, bør de termer, der bruges for at identificere begreberne, som dernæst vil definere det fremtidige instruments beskaffenhed i procesmæssig henseende, leve op til yderst strenge og præcise juridisk/tekniske kriterier på alle EU-sprogene.

| 4.2.2 | Men det viser sig i mindst 5 sprogversioner (9), at den betegnelse, Kommissionen anvender for at identificere det eventuelt hensigtsmæssige sikrende retsmiddel ikke er entydig eller ækvivalent og kan føre til teknisk/juridisk forvirring angående dettes juridiske beskaffenhed. Kommissionen bør allerede nu sikre korrekte oversættelser i forhold til foranstaltningens juridiske beskaffenhed for at undgå usikkerhed blot på grund af forkert terminologi (10). |
| --- | --- |

4.2.2

Men det viser sig i mindst 5 sprogversioner (9), at den betegnelse, Kommissionen anvender for at identificere det eventuelt hensigtsmæssige sikrende retsmiddel ikke er entydig eller ækvivalent og kan føre til teknisk/juridisk forvirring angående dettes juridiske beskaffenhed. Kommissionen bør allerede nu sikre korrekte oversættelser i forhold til foranstaltningens juridiske beskaffenhed for at undgå usikkerhed blot på grund af forkert terminologi (10).

| 4.2.3 | På basis af en analyse af den juridiske ordning, Kommissionen synes at foreslå, dvs. et begrundet krav over for skyldner »fumus boni iuris« og dette, at kravet kan komme i fare »periculum in mora« samt formålet med initiativet gående ud på at indefryse eller blokere beløb på bankkonti, indtil den endelige afgørelse og fuldbyrdelse ved en civilproces om inddrivelse af pengefordringer, som klart skal være af civil eller kommerciel art og ikke hidrøre fra strafferetssager, forekommer det korrekt at konkludere, at der er tale om et beskyttende retsmiddel i form af beslaglæggelse. |
| --- | --- |

4.2.3

På basis af en analyse af den juridiske ordning, Kommissionen synes at foreslå, dvs. et begrundet krav over for skyldner »fumus boni iuris« og dette, at kravet kan komme i fare »periculum in mora« samt formålet med initiativet gående ud på at indefryse eller blokere beløb på bankkonti, indtil den endelige afgørelse og fuldbyrdelse ved en civilproces om inddrivelse af pengefordringer, som klart skal være af civil eller kommerciel art og ikke hidrøre fra strafferetssager, forekommer det korrekt at konkludere, at der er tale om et beskyttende retsmiddel i form af beslaglæggelse.

4.3   Foranstaltningens anvendelsesområde (11)

| 4.3.1 | EØSU opkaster også spørgsmålet om begrænsningen af den midlertidigt beskyttende foranstaltning til kun at omfatte »bankkonti«. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU opkaster også spørgsmålet om begrænsningen af den midlertidigt beskyttende foranstaltning til kun at omfatte »bankkonti«.

| 4.3.2 | I forbindelse med fuldbyrdelsen af pengefordringer, som nødvendigvis er af universel karakter, bør alle skyldnerens aktiver indgå op til det pågældende beløb, der skal gøres udlæg for. En beskyttende foranstaltning som den bebudede kunne som sin genstand også have andre af skyldners aktiver, der kan gøres udlæg i, herunder også gældsbeviser, aktier, obligationer og andre kreditrettigheder på tredjemand, og ikke kun penge, der er indsat på visse bankkonti eller i visse andre finansielle institutioner, og man kan ikke forestille sig, at det er særlig vanskeligt at udvide anvendelsesområdet i det mindste til løsøre, der ikke skal tinglyses, og til skyldners kreditrettigheder (herunder aktier, obligationer, renteindtægter, fordringer på tredjemænd osv.) dvs. løsøre, der direkte er knyttet til en bankkonto. |
| --- | --- |

4.3.2

I forbindelse med fuldbyrdelsen af pengefordringer, som nødvendigvis er af universel karakter, bør alle skyldnerens aktiver indgå op til det pågældende beløb, der skal gøres udlæg for. En beskyttende foranstaltning som den bebudede kunne som sin genstand også have andre af skyldners aktiver, der kan gøres udlæg i, herunder også gældsbeviser, aktier, obligationer og andre kreditrettigheder på tredjemand, og ikke kun penge, der er indsat på visse bankkonti eller i visse andre finansielle institutioner, og man kan ikke forestille sig, at det er særlig vanskeligt at udvide anvendelsesområdet i det mindste til løsøre, der ikke skal tinglyses, og til skyldners kreditrettigheder (herunder aktier, obligationer, renteindtægter, fordringer på tredjemænd osv.) dvs. løsøre, der direkte er knyttet til en bankkonto.

| 4.3.3 | Dertil kommer, at det ikke forekommer berettiget at begrænse fællesskabsinstrumentets anvendelsesområde udelukkende til beslaglæggelse af bankkonti, og det kan med de nødvendige tilpasninger med fordel udvides til også at omfatte udlæg i disse formuegoder efter opnåelsen af en eksigibel rettighed, idet samme slags vanskeligheder med hensyn til udlæg eller aktivernes forsvinden, som udgør begrundelsen for det foreslåede forslag, også kan gøre sig gældende her. |
| --- | --- |

4.3.3

Dertil kommer, at det ikke forekommer berettiget at begrænse fællesskabsinstrumentets anvendelsesområde udelukkende til beslaglæggelse af bankkonti, og det kan med de nødvendige tilpasninger med fordel udvides til også at omfatte udlæg i disse formuegoder efter opnåelsen af en eksigibel rettighed, idet samme slags vanskeligheder med hensyn til udlæg eller aktivernes forsvinden, som udgør begrundelsen for det foreslåede forslag, også kan gøre sig gældende her.

| 4.3.4 | Kommissionen bør således behørigt afveje og begrunde nytten af og omkostningerne ved en sådan foranstaltning, som udelukkende gælder beslaglæggelse af penge indsat på skyldners bankkonti. |
| --- | --- |

4.3.4

Kommissionen bør således behørigt afveje og begrunde nytten af og omkostningerne ved en sådan foranstaltning, som udelukkende gælder beslaglæggelse af penge indsat på skyldners bankkonti.

4.4   Tidspunkt for indgivelse af ansøgning om en udlægskendelse

| 4.4.1 | Spørgsmålet om, hvornår der skal ansøges om den pågældende udlægskendelse, er i kraft af den tidligere anførte definition, løst øjeblikkeligt. Ifølge den bedste juridiske teknik bør der kunne ansøges om et sikrende retsmiddel af denne art på et hvilket som helst tidspunkt af behandlingen af den retssag, som den vedrører, navnlig før indledningen af hovedsagen, som en forberedende og forebyggende procedure, nøjagtigt der, hvor den har mest praktisk nytte. |
| --- | --- |

4.4.1

Spørgsmålet om, hvornår der skal ansøges om den pågældende udlægskendelse, er i kraft af den tidligere anførte definition, løst øjeblikkeligt. Ifølge den bedste juridiske teknik bør der kunne ansøges om et sikrende retsmiddel af denne art på et hvilket som helst tidspunkt af behandlingen af den retssag, som den vedrører, navnlig før indledningen af hovedsagen, som en forberedende og forebyggende procedure, nøjagtigt der, hvor den har mest praktisk nytte.

| 4.4.2 | Der skal naturligvis tages højde for de klare specifikke retsforhold alt efter, om det sikrende retsmiddel udstedes før hovedsagen er afgjort, eller efter der er opnået en retskendelse, før eller efter forløbet af en fuldbyrdelsesproces, eller alt efter om der har været eller ikke været appel af afgørelsen til højere domstole i første instans, eller endelig når fuldbyrdelseskendelsen ikke har karakter af en afgørelse (brev, fuldmagt, check eller andet dokument, der kan gøres gældende). |
| --- | --- |

4.4.2

Der skal naturligvis tages højde for de klare specifikke retsforhold alt efter, om det sikrende retsmiddel udstedes før hovedsagen er afgjort, eller efter der er opnået en retskendelse, før eller efter forløbet af en fuldbyrdelsesproces, eller alt efter om der har været eller ikke været appel af afgørelsen til højere domstole i første instans, eller endelig når fuldbyrdelseskendelsen ikke har karakter af en afgørelse (brev, fuldmagt, check eller andet dokument, der kan gøres gældende).

4.5   Domstolens kompetence

| 4.5.1 | På sin vis er spørgsmålet om domstolens kompetence til at vurdere og bevilge et sikrende retsmiddel også løst af, hvad der fremgår ovenfor. Det er klart den domstol, der er kompetent til at pådømme hovedsagen, der er kompetent, fra det tidspunkt hvor sagen/fuldbyrdelsen allerede er iværksat. |
| --- | --- |

4.5.1

På sin vis er spørgsmålet om domstolens kompetence til at vurdere og bevilge et sikrende retsmiddel også løst af, hvad der fremgår ovenfor. Det er klart den domstol, der er kompetent til at pådømme hovedsagen, der er kompetent, fra det tidspunkt hvor sagen/fuldbyrdelsen allerede er iværksat.

| 4.5.2 | Men også domstolen på stedet, hvor bankkontiene befinder sig bør være kompetent, hvis der er bedt om beskyttelsesforanstaltning, før der iværksættes en retssag/fuldbyrdelse. I det tilfælde bør det imidlertid forudses, at så snart hovedsagen/fuldbyrdelsen er sat i gang, så skal det allerede bevilgede sikrende retsmiddel overdrages til den kompetente domstol for så vidt angår sagsindholdet, som — selv om det henhører under en anden national retsmyndighed — bør acceptere den uændret uden nogen form for anerkendelsesproces (12). |
| --- | --- |

4.5.2

Men også domstolen på stedet, hvor bankkontiene befinder sig bør være kompetent, hvis der er bedt om beskyttelsesforanstaltning, før der iværksættes en retssag/fuldbyrdelse. I det tilfælde bør det imidlertid forudses, at så snart hovedsagen/fuldbyrdelsen er sat i gang, så skal det allerede bevilgede sikrende retsmiddel overdrages til den kompetente domstol for så vidt angår sagsindholdet, som — selv om det henhører under en anden national retsmyndighed — bør acceptere den uændret uden nogen form for anerkendelsesproces (12).

4.6   Betingelse for udstedelsen

| 4.6.1 | Som følge af selve foranstaltningens beskaffenhed opstår der behov for at sikre de betingelser, som Kommissionen med rette identificerer i punkt 3.2 i grønbogen, dvs. »fumus boni iuris« og »periculum in mora«. Hvis der allerede foreligger en retsafgørelse eller et andet eksigibelt dokument, skal der kun gives belæg for »periculum in mora« dvs. at det haster med at gennemføre beslaglæggelsen. |
| --- | --- |

4.6.1

Som følge af selve foranstaltningens beskaffenhed opstår der behov for at sikre de betingelser, som Kommissionen med rette identificerer i punkt 3.2 i grønbogen, dvs. »fumus boni iuris« og »periculum in mora«. Hvis der allerede foreligger en retsafgørelse eller et andet eksigibelt dokument, skal der kun gives belæg for »periculum in mora« dvs. at det haster med at gennemføre beslaglæggelsen.

| 4.6.2 | Det forekommer tilrådeligt at forudse som betingelse for, at man kan bede om udstedelse af en udlægskendelse, at fordringshaver har udfoldet rimelige bestræbelser for at sikre sig en frivillig inddrivelse af gælden, også udenretligt. |
| --- | --- |

4.6.2

Det forekommer tilrådeligt at forudse som betingelse for, at man kan bede om udstedelse af en udlægskendelse, at fordringshaver har udfoldet rimelige bestræbelser for at sikre sig en frivillig inddrivelse af gælden, også udenretligt.

| 4.6.3 | Dette at der ikke er behov for en forudgående høring af skyldneren, er en grundlæggende betingelse for foranstaltningens effektivitet, som imidlertid kan ledsages af en krav om kaution, som dommeren skal træffe afgørelse om, som er tilstrækkelig stor til at dække tab som følge af, at foranstaltningen eventuelt annulleres i hovedsagen eller i appelleddet, hvis den ikke har opsættende virkning, når foranstaltningen bevilges, før der er afsagt eller opnået en endelig dom. |
| --- | --- |

4.6.3

Dette at der ikke er behov for en forudgående høring af skyldneren, er en grundlæggende betingelse for foranstaltningens effektivitet, som imidlertid kan ledsages af en krav om kaution, som dommeren skal træffe afgørelse om, som er tilstrækkelig stor til at dække tab som følge af, at foranstaltningen eventuelt annulleres i hovedsagen eller i appelleddet, hvis den ikke har opsættende virkning, når foranstaltningen bevilges, før der er afsagt eller opnået en endelig dom.

4.7   Sikkerhedsstillelsens beløb og undtagelser

| 4.7.1 | Sikkerhedsstillelsen i forbindelse med foranstaltningen skal være begrænset til den angivne forfaldne fordring, der ikke er betalt og de morarenter (aftaleretlige eller lovfæstede), der er løbet på indtil tidspunktet, hvor der ansøges om foranstaltningen. |
| --- | --- |

4.7.1

Sikkerhedsstillelsen i forbindelse med foranstaltningen skal være begrænset til den angivne forfaldne fordring, der ikke er betalt og de morarenter (aftaleretlige eller lovfæstede), der er løbet på indtil tidspunktet, hvor der ansøges om foranstaltningen.

| 4.7.2 | Det anses ikke for legitimt i forbindelse med et sikrende retsmiddel, der nødvendigvis er foreløbigt, i betragtning af hvor alvorligt et anliggende indefrysning af indeståender på bankkonto er, at indbefatte andre beløb, herunder navnlig for at dække senere påløbne renter, advokatsalærer, sagsomkostninger, bankgebyrer osv. |
| --- | --- |

4.7.2

Det anses ikke for legitimt i forbindelse med et sikrende retsmiddel, der nødvendigvis er foreløbigt, i betragtning af hvor alvorligt et anliggende indefrysning af indeståender på bankkonto er, at indbefatte andre beløb, herunder navnlig for at dække senere påløbne renter, advokatsalærer, sagsomkostninger, bankgebyrer osv.

| 4.7.3 | EØSU er sig bevidst, at gennemførelsen af en ordning som denne kan give anledning til øgede omkostninger for bankerne. Det forekommer dog ikke rimeligt at lægge sådanne omkostninger til de beløb, der skal indefryses på den formodede skyldners bankkonti. Det påhviler de nationale love at definere ordningen vedrørende bankomkostninger og hvordan de skal inddrives hos de fordringshavere, der benytter denne procedure, og som indgår i beregningen af sagens omkostninger, som opgøres ved retssagens afslutning. |
| --- | --- |

4.7.3

EØSU er sig bevidst, at gennemførelsen af en ordning som denne kan give anledning til øgede omkostninger for bankerne. Det forekommer dog ikke rimeligt at lægge sådanne omkostninger til de beløb, der skal indefryses på den formodede skyldners bankkonti. Det påhviler de nationale love at definere ordningen vedrørende bankomkostninger og hvordan de skal inddrives hos de fordringshavere, der benytter denne procedure, og som indgår i beregningen af sagens omkostninger, som opgøres ved retssagens afslutning.

| 4.7.4 | EU-instrumentet skal fastlægge parametrene for begrænsningerne i, hvilke beløb der ikke kan gøres udlæg i, for at sætte skyldneren (hvis skyldneren er en privatmand og ikke en virksomhed) i stand til at dække hans og hans families grundlæggende behov, som kan bringes i fare af udlægskendelsen. |
| --- | --- |

4.7.4

EU-instrumentet skal fastlægge parametrene for begrænsningerne i, hvilke beløb der ikke kan gøres udlæg i, for at sætte skyldneren (hvis skyldneren er en privatmand og ikke en virksomhed) i stand til at dække hans og hans families grundlæggende behov, som kan bringes i fare af udlægskendelsen.

| 4.7.5 | Når kendelsen er bevilget, skal banken informere retten om de gældende begrænsninger for gennemførelsen af beslaglæggelsen alt efter, hvilken type konto skyldneren har (lønkonto, opsparingskonto, boligkonto), hvilke betalinger eller indtægter der forsyner kontoen (løn, vederlag, honorarer for liberalt erhverv, indtægter fra arbejde udført for andre, husleje, pension, sociale overførsler) eller hvilken type udgifter han skal afholde (boliglån, leasing af bil, leje, forbrugslån, udgifter til familieforsørgelse osv.) i henhold til loven i det land, hvor bankkontoen er placeret og i det omfang, den har kendskab til disse indtægters og udgifters beskaffenhed. |
| --- | --- |

4.7.5

Når kendelsen er bevilget, skal banken informere retten om de gældende begrænsninger for gennemførelsen af beslaglæggelsen alt efter, hvilken type konto skyldneren har (lønkonto, opsparingskonto, boligkonto), hvilke betalinger eller indtægter der forsyner kontoen (løn, vederlag, honorarer for liberalt erhverv, indtægter fra arbejde udført for andre, husleje, pension, sociale overførsler) eller hvilken type udgifter han skal afholde (boliglån, leasing af bil, leje, forbrugslån, udgifter til familieforsørgelse osv.) i henhold til loven i det land, hvor bankkontoen er placeret og i det omfang, den har kendskab til disse indtægters og udgifters beskaffenhed.

4.8   Konti for tredjemand

| 4.8.1 | Det forekommer heller ikke rimeligt at udvide området for det sikrende retsmiddel til konti for tredjemand. Når det ikke er muligt helt nøjagtigt at identificere skyldnerens egen del, kan man antage, at kontohavernes andele er lige store. |
| --- | --- |

4.8.1

Det forekommer heller ikke rimeligt at udvide området for det sikrende retsmiddel til konti for tredjemand. Når det ikke er muligt helt nøjagtigt at identificere skyldnerens egen del, kan man antage, at kontohavernes andele er lige store.

| 4.8.2 | Det forekommer ligeledes uacceptabelt, at man for samme beløb tyr til flere konti, selv om man må indrømme, at det er svært at løse problemet, når hver af de kompetente domstole i forbindelse med konti i forskellige lande er blevet bedt om at udstede en kendelse, uden at de kender til eksistensen af en anmodning om kendelser andre steder, indtil det tidspunkt, hvor alle procedurer centraliseres i den domstol, der er kompetent til at pådømme sagens indhold. |
| --- | --- |

4.8.2

Det forekommer ligeledes uacceptabelt, at man for samme beløb tyr til flere konti, selv om man må indrømme, at det er svært at løse problemet, når hver af de kompetente domstole i forbindelse med konti i forskellige lande er blevet bedt om at udstede en kendelse, uden at de kender til eksistensen af en anmodning om kendelser andre steder, indtil det tidspunkt, hvor alle procedurer centraliseres i den domstol, der er kompetent til at pådømme sagens indhold.

| 4.8.3 | Derfor er det rimeligt at ledsage dette initiativ af et krav om en klar informationsforpligtelse fra ansøgerens og modtagerbankernes side, samt en forpligtelse for bankerne og retterne i de forskellige medlemsstater til at samarbejde. Dette bør altid ske med respekt for privatlivets fred, databeskyttelsen og bankhemmeligheden, som det i øvrigt er klart forklaret i den allerede omtalte undersøgelse, som den foreliggende grønbog er baseret på. |
| --- | --- |

4.8.3

Derfor er det rimeligt at ledsage dette initiativ af et krav om en klar informationsforpligtelse fra ansøgerens og modtagerbankernes side, samt en forpligtelse for bankerne og retterne i de forskellige medlemsstater til at samarbejde. Dette bør altid ske med respekt for privatlivets fred, databeskyttelsen og bankhemmeligheden, som det i øvrigt er klart forklaret i den allerede omtalte undersøgelse, som den foreliggende grønbog er baseret på.

| 4.8.4 | Man kan f.eks. fastsætte reduktionen af de beløb, der er gjort udlæg i »ex-post«, straks efter opnåelsen af oplysninger fra de forskellige banker, hvis der er flere, inden for en nærmere bestemt kort frist. |
| --- | --- |

4.8.4

Man kan f.eks. fastsætte reduktionen af de beløb, der er gjort udlæg i »ex-post«, straks efter opnåelsen af oplysninger fra de forskellige banker, hvis der er flere, inden for en nærmere bestemt kort frist.

4.9   Garantier for beskyttelsen af skyldner

| 4.9.1 | Det er afgørende at beskytte skyldneren ved at give ham midler til at gøre indsigelse over for beslutningen om sikrende retsmidler inden for en rimelig frist, som det foreslås ikke er under 20 kalenderdage, med det formål at påvise:






  a) | gældens hele eller delvise manglende eksistens |
| --- | --- | --- |

4.9.1

Det er afgørende at beskytte skyldneren ved at give ham midler til at gøre indsigelse over for beslutningen om sikrende retsmidler inden for en rimelig frist, som det foreslås ikke er under 20 kalenderdage, med det formål at påvise:

a)

gældens hele eller delvise manglende eksistens

| b) | fravær af »periculum in mora«; |
| --- | --- |

b)

fravær af »periculum in mora«;

| c) | at det beløb, der er beslaglagt, er ukorrekt; |
| --- | --- |

c)

at det beløb, der er beslaglagt, er ukorrekt;

| d) | at hans eller familiens vitale behov (hvis der er tale om en privatperson) krænkes af foranstaltningen. |
| --- | --- |

d)

at hans eller familiens vitale behov (hvis der er tale om en privatperson) krænkes af foranstaltningen.

| 4.9.2 | Derfor bør det forudses, at sagen forkyndes for skyldneren af den kompetente domstol, straks efter at det er kontrolleret, at der er gjort udlæg i tilstrækkeligt store summer efter påbud til banken om at foretage udlæg i bankkontoen til et beløb, der angiveligt er skyldigt eller svarer til gældens størrelse. Der bør ligeledes gives oplysninger til skyldneren fra den pågældende bank, straks efter indefrysningen af kontoen efter betingelser fastsat af domstolen. |
| --- | --- |

4.9.2

Derfor bør det forudses, at sagen forkyndes for skyldneren af den kompetente domstol, straks efter at det er kontrolleret, at der er gjort udlæg i tilstrækkeligt store summer efter påbud til banken om at foretage udlæg i bankkontoen til et beløb, der angiveligt er skyldigt eller svarer til gældens størrelse. Der bør ligeledes gives oplysninger til skyldneren fra den pågældende bank, straks efter indefrysningen af kontoen efter betingelser fastsat af domstolen.

| 4.9.3 | Der bør ligeledes i EU-instrumentet forudses nogle forsvarsmidler og grundlag eller motiver for indsigelse/klage, som bør harmoniseres på fællesskabsniveau for at sikre ligestilling i vurderingen af situationen ved en hvilken som helst kompetent ret og identiske forsvarsmidler. Et vigtigt spørgsmål vil være definitionen af virkningen af klagen (opsættende virkning eller ej) samt hvem den kompetente domstol er, der kan tage stilling, også når der ikke er tale om den samme nationale ret, som er kompetent til at udstede kendelsen og til at træffe en afgørelse om sagens genstand. |
| --- | --- |

4.9.3

Der bør ligeledes i EU-instrumentet forudses nogle forsvarsmidler og grundlag eller motiver for indsigelse/klage, som bør harmoniseres på fællesskabsniveau for at sikre ligestilling i vurderingen af situationen ved en hvilken som helst kompetent ret og identiske forsvarsmidler. Et vigtigt spørgsmål vil være definitionen af virkningen af klagen (opsættende virkning eller ej) samt hvem den kompetente domstol er, der kan tage stilling, også når der ikke er tale om den samme nationale ret, som er kompetent til at udstede kendelsen og til at træffe en afgørelse om sagens genstand.

| 4.9.4 | Det vil ligeledes være vigtigt at definere en tidsfrist fra den dag, hvor fordringshaveren får underretning om fuldbyrdelseskendelsen med henblik på iværksættelsen af hovedretssagen eller om anmodningen om exequatur-proceduren, og der foreslås som en fornuftig frist 60 kalenderdage, uanset om der foreligger en afgørelse om et sikrende retsmiddel. |
| --- | --- |

4.9.4

Det vil ligeledes være vigtigt at definere en tidsfrist fra den dag, hvor fordringshaveren får underretning om fuldbyrdelseskendelsen med henblik på iværksættelsen af hovedretssagen eller om anmodningen om exequatur-proceduren, og der foreslås som en fornuftig frist 60 kalenderdage, uanset om der foreligger en afgørelse om et sikrende retsmiddel.

4.10   EU-instrumentet og dets beskaffenhed

| 4.10.1 | I grønbogen melder Kommissionen ikke klart ud om, hvilket retsinstrument det overvejer for at omsætte sit initiativ i praksis. I lyset af de målsætninger, der forfægtes, og for at garantere ens behandling i de forskellige medlemsstater og i øvrigt i lighed med hvad der allerede er tilfældet i forbindelse med andre instrumenter med tilsvarende sigte inden for rammerne af det europæiske retsområde mener EØSU, at instrumentet bør antage form af en forordning. |
| --- | --- |

4.10.1

I grønbogen melder Kommissionen ikke klart ud om, hvilket retsinstrument det overvejer for at omsætte sit initiativ i praksis. I lyset af de målsætninger, der forfægtes, og for at garantere ens behandling i de forskellige medlemsstater og i øvrigt i lighed med hvad der allerede er tilfældet i forbindelse med andre instrumenter med tilsvarende sigte inden for rammerne af det europæiske retsområde mener EØSU, at instrumentet bør antage form af en forordning.

| 4.10.2 | Et andet, men tæt tilknyttet spørgsmål drejer sig om instrumentets anvendelsesområde. Da foranstaltningen opfattes som nødvendig kan man mene, at Kommissionen lige som den har gjort med andre tilsvarende instrumenter burde beslutte, at den pågældende fremgangsmåde udelukkende skal bruges i forbindelse med grænseoverskridende sager og skal være frivillig (»28. ordning«), hvorved man overlader det til fordringshavere at vælge enten det harmoniserede fællesskabsinstrument eller alternativt den eksisterende og mulige vej inden for rammerne af den internationale privatrets bestemmelser. |
| --- | --- |

4.10.2

Et andet, men tæt tilknyttet spørgsmål drejer sig om instrumentets anvendelsesområde. Da foranstaltningen opfattes som nødvendig kan man mene, at Kommissionen lige som den har gjort med andre tilsvarende instrumenter burde beslutte, at den pågældende fremgangsmåde udelukkende skal bruges i forbindelse med grænseoverskridende sager og skal være frivillig (»28. ordning«), hvorved man overlader det til fordringshavere at vælge enten det harmoniserede fællesskabsinstrument eller alternativt den eksisterende og mulige vej inden for rammerne af den internationale privatrets bestemmelser.

4.11   Omkostninger

EØSU foreslår, at den ordning, der skal gælde for omkostninger i forhold til denne procedure, følger de regler, der allerede foreligger i artikel 7 i forordning (EF) nr. 805/2004, eventuelt med de nødvendige tilpasninger (13).

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | Angående de rent formelle spørgsmål er EØSU af den opfattelse, at »exequatur«-proceduren bør afskaffes i forbindelse med afgørelsen om et sikrende retsmiddel, uanset hvem den kompetente domstol er. |
| --- | --- |

5.1

Angående de rent formelle spørgsmål er EØSU af den opfattelse, at »exequatur«-proceduren bør afskaffes i forbindelse med afgørelsen om et sikrende retsmiddel, uanset hvem den kompetente domstol er.

| 5.2 | Det mener også, at ordningen for domstolens forkyndelse over for banken og den formodede skyldner bør lettes for unødvendige formaliteter, så snart den garanterer kendelsens autenticitet og skyldners identitet, og EØSU forestiller sig, at den allerede eksisterende ordning i forordning (EF) nr. 1348/2000 er velegnet til dette formål (14). Identifikationen af de konti, der skal indefryses, bør være så præcis som muligt, så man undgår en generel beslaglægningskendelse. |
| --- | --- |

5.2

Det mener også, at ordningen for domstolens forkyndelse over for banken og den formodede skyldner bør lettes for unødvendige formaliteter, så snart den garanterer kendelsens autenticitet og skyldners identitet, og EØSU forestiller sig, at den allerede eksisterende ordning i forordning (EF) nr. 1348/2000 er velegnet til dette formål (14). Identifikationen af de konti, der skal indefryses, bør være så præcis som muligt, så man undgår en generel beslaglægningskendelse.

| 5.3 | EØSU mener ligeledes, at den kompetente domstols kendelse skal fuldbyrdes af banken i henhold til de fastsatte bestemmelser, dog således at allerede igangværende legitime transaktioner sikres, navnlig tidligere indgåede aftaler garanteret ved veksler, værdipapirer eller checks, samt forpligtelser over for privilegerede fordringshavere som staten, sygesikringen og arbejdstagere. Banken bør under alle omstændigheder gøre udlæg i den saldo, der findes på datoen for modtagelsen af udlægskendelsen, og bør organisere sig således, at så snart kendelsen indgår elektronisk, også uden for åbningstiden, sker indefrysningen automatisk, ellers kan banken ifalde ansvar for forsømmelse, hvis beløbene forsvinder, idet de senere er blevet flyttet. |
| --- | --- |

5.3

EØSU mener ligeledes, at den kompetente domstols kendelse skal fuldbyrdes af banken i henhold til de fastsatte bestemmelser, dog således at allerede igangværende legitime transaktioner sikres, navnlig tidligere indgåede aftaler garanteret ved veksler, værdipapirer eller checks, samt forpligtelser over for privilegerede fordringshavere som staten, sygesikringen og arbejdstagere. Banken bør under alle omstændigheder gøre udlæg i den saldo, der findes på datoen for modtagelsen af udlægskendelsen, og bør organisere sig således, at så snart kendelsen indgår elektronisk, også uden for åbningstiden, sker indefrysningen automatisk, ellers kan banken ifalde ansvar for forsømmelse, hvis beløbene forsvinder, idet de senere er blevet flyttet.

| 5.4 | Men EØSU mener, at bankerne øjeblikkeligt via et hvilket som helst kommunikationsmiddel, herunder også elektronisk, skal underrette domstolen om, hvorledes kendelsen er fuldbyrdet. |
| --- | --- |

5.4

Men EØSU mener, at bankerne øjeblikkeligt via et hvilket som helst kommunikationsmiddel, herunder også elektronisk, skal underrette domstolen om, hvorledes kendelsen er fuldbyrdet.

| 5.5 | Fællesskabsbestemmelserne bør ikke definere, hvilke regler der specifikt gælder for rangordningen af fordringshavere, der konkurrerer om samme bankkonto, da det efter EØSU's opfattelse bør være de nationale love, der gælder her. |
| --- | --- |

5.5

Fællesskabsbestemmelserne bør ikke definere, hvilke regler der specifikt gælder for rangordningen af fordringshavere, der konkurrerer om samme bankkonto, da det efter EØSU's opfattelse bør være de nationale love, der gælder her.

| 5.6 | Angående omlægningen af det sikrende retsinstrument til en tvangsfuldbyrdelseskendelse mener EØSU, at dette bør reguleres af de nationale bestemmelser i det land, der er kompetent til denne fuldbyrdelse i henhold til de gældende overordnede regler for lovvalg. |
| --- | --- |

5.6

Angående omlægningen af det sikrende retsinstrument til en tvangsfuldbyrdelseskendelse mener EØSU, at dette bør reguleres af de nationale bestemmelser i det land, der er kompetent til denne fuldbyrdelse i henhold til de gældende overordnede regler for lovvalg.

| 5.7 | Endelig henleder EØSU specifikt Kommissionens opmærksomhed på behovet for at forudse en mekanisme for oversættelse af de dokumenter, der følger af denne foranstaltnings anvendelse, i lighed med bestemmelserne i artikel 21, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1896/2006 af 12. december 2006. |
| --- | --- |

5.7

Endelig henleder EØSU specifikt Kommissionens opmærksomhed på behovet for at forudse en mekanisme for oversættelse af de dokumenter, der følger af denne foranstaltnings anvendelse, i lighed med bestemmelserne i artikel 21, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1896/2006 af 12. december 2006.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  SEK(2006) 1341.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (Bruxelles I) (EFT L 12 af 16.1.2001). Henri Malosse var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 233/2000 af 1. marts 2000, EFT C 117 af 26.4.2000).

2

(3)  Hvoraf skal fremhæves:

3

| — | Kommissionens meddelelse »Handlingsplan vedrørende forbrugernes klagemuligheder og bilæggelse af tvister på forbrugerområdet i det indre marked« af 14. februar 1996 (KOM(96) 13 endelig). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse »Handlingsplan vedrørende forbrugernes klagemuligheder og bilæggelse af tvister på forbrugerområdet i det indre marked« af 14. februar 1996 (KOM(96) 13 endelig).

| — | Kommissionens meddelelse »En mere effektiv opnåelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i Den Europæiske Union« (KOM(97) 609 endelig (EFT C 33 af 31.1.1998). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse »En mere effektiv opnåelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i Den Europæiske Union« (KOM(97) 609 endelig (EFT C 33 af 31.1.1998).

| — | Grønbog om forbrugernes klagemuligheder og om bilæggelse af tvister på forbrugerområdet inden for enhedsmarkedet (KOM(93) 576 endelig). |
| --- | --- |

—

Grønbog om forbrugernes klagemuligheder og om bilæggelse af tvister på forbrugerområdet inden for enhedsmarkedet (KOM(93) 576 endelig).

| — | Grønbog om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område (KOM(2002) 196 endelig af 19.4.2002). |
| --- | --- |

—

Grønbog om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område (KOM(2002) 196 endelig af 19.4.2002).

| — | Kommissionens henstilling af 12. maj 1995 om betalingsforsinkelser i handelsforhold og Kommissionens dertilhørende meddelelse (i henholdsvis EFT L 127 af 10.6.1995 og EFT C 144 af 10.6.1995). |
| --- | --- |

—

Kommissionens henstilling af 12. maj 1995 om betalingsforsinkelser i handelsforhold og Kommissionens dertilhørende meddelelse (i henholdsvis EFT L 127 af 10.6.1995 og EFT C 144 af 10.6.1995).

| — | Direktiv 98/27/EF af 19. maj 1998 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (EFT L 166 af 11.6.1998). |
| --- | --- |

—

Direktiv 98/27/EF af 19. maj 1998 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (EFT L 166 af 11.6.1998).

| — | Direktiv 2000/35/EF af 29. juni 2000 om foranstaltninger til bekæmpelse af betalingsforsinkelser i handelsforhold (EFT L 200 af 8.8.2000). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2000/35/EF af 29. juni 2000 om foranstaltninger til bekæmpelse af betalingsforsinkelser i handelsforhold (EFT L 200 af 8.8.2000).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (Bruxelles I) (EFT L 12 af 16.1.2001). Henri Malosse var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 233/2000 af 1. marts 2000, EFT C 117 af 26.4.2000). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (Bruxelles I) (EFT L 12 af 16.1.2001). Henri Malosse var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 233/2000 af 1. marts 2000, EFT C 117 af 26.4.2000).

| — | Forordning (EF) nr. 805/2004 af 21. april 2004 om indførelse af en europæisk betalingspåbudsprocedure for ubestridte krav (EUT L 143 af 30.4.2004). Guido Ravoet var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CESE 1348/2002 af 11. december 2002, EUT C 85 af 8.4.2003). |
| --- | --- |

—

Forordning (EF) nr. 805/2004 af 21. april 2004 om indførelse af en europæisk betalingspåbudsprocedure for ubestridte krav (EUT L 143 af 30.4.2004). Guido Ravoet var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CESE 1348/2002 af 11. december 2002, EUT C 85 af 8.4.2003).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001 af 28. maj 2001 om samarbejde mellem medlemsstaternes retter for så vidt angår bevisoptagelse i sager om civile og kommercielle spørgsmål (EFT L 174 af 27.6.2001). Bernardo Hernández Bataller var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 228/2001 af 28. februar 2001, EFT C 139 af 11.5.2001). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001 af 28. maj 2001 om samarbejde mellem medlemsstaternes retter for så vidt angår bevisoptagelse i sager om civile og kommercielle spørgsmål (EFT L 174 af 27.6.2001). Bernardo Hernández Bataller var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 228/2001 af 28. februar 2001, EFT C 139 af 11.5.2001).

| — | Program for foranstaltninger til gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (EFT C 12 af 15.1.2001). |
| --- | --- |

—

Program for foranstaltninger til gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (EFT C 12 af 15.1.2001).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs (EFT L 160 af 30.6.2000). Guido Ravoet var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 79/2001 af 26. januar 2001, EFT C 75 af 15.3. 2000). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs (EFT L 160 af 30.6.2000). Guido Ravoet var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 79/2001 af 26. januar 2001, EFT C 75 af 15.3. 2000).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og sager om forældrerettighed (idem). Paolo Braghin var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 940/1999 af 20. oktober 1999, EFT C 368 af 20.12.1999). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og sager om forældrerettighed (idem). Paolo Braghin var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 940/1999 af 20. oktober 1999, EFT C 368 af 20.12.1999).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1348/2000 af 29. maj 2000 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile eller kommercielle anliggender (idem). Bernardo Hernández Bataller var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 947/1999 af 21. oktober 1999, EFT C 368 af 20.12.1999). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1348/2000 af 29. maj 2000 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile eller kommercielle anliggender (idem). Bernardo Hernández Bataller var ordfører for EØSU's udtalelse om emnet (CES 947/1999 af 21. oktober 1999, EFT C 368 af 20.12.1999).

| — | Rådets beslutning af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk for civil- og handelssager (EFT L 174 af 27.6.2001). Daniel Retureau var ordfører for EØSU's udtalelse (CES 227/2001 af 28. februar 2001, EFT C 139 af 11.5.2001). |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk for civil- og handelssager (EFT L 174 af 27.6.2001). Daniel Retureau var ordfører for EØSU's udtalelse (CES 227/2001 af 28. februar 2001, EFT C 139 af 11.5.2001).

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1896/2006 af 12. december 2006 (EUT L 399 af 30.12.2006) om indførelse af en europæisk betalingspåkravsprocedure. Jorge Pegado Liz var EØSU's ordfører om forslaget til forordning (KOM(2004) 173 endelig af 19.3.2004) (CESE 133/2005 af 22. februar 2005, EUT C 221 af 8.9.2005). |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1896/2006 af 12. december 2006 (EUT L 399 af 30.12.2006) om indførelse af en europæisk betalingspåkravsprocedure. Jorge Pegado Liz var EØSU's ordfører om forslaget til forordning (KOM(2004) 173 endelig af 19.3.2004) (CESE 133/2005 af 22. februar 2005, EUT C 221 af 8.9.2005).

| — | Forslag til forordning om indførelse af en europæisk småkravsprocedure (KOM(2005) 87 endelig af 15.3.2005). Jorge Pegado Liz var EØSU's ordfører om emnet (CESE 243/2006 af 14. februar 2006). |
| --- | --- |

—

Forslag til forordning om indførelse af en europæisk småkravsprocedure (KOM(2005) 87 endelig af 15.3.2005). Jorge Pegado Liz var EØSU's ordfører om emnet (CESE 243/2006 af 14. februar 2006).

(4)  Forordning (EF) nr. 44/2001 af 22.12.2000; Henri Malosse var ordfører for EØSU's udtalelse om forslaget hertil (EFT C 117 af 26.4.2000).

4

(5)  Forordning (EF) nr. 805/2004 af 21.4.2004; om forslaget hertil (KOM(2002) 159 endelig af 27.8.2002) afgav EØSU udtalelsen CESE 1348/2002 af 11. december 2002, som Guido Ravoet var ordfører for (EUT C 85 af 8.4.2003).

5

(6)  Navnlig i Kommissionens meddelelse »En mere effektiv opnåelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i Den Europæiske Union« (EFT C 33 af 31.1.1998).

6

(7)  Teksten i de to artikler er meget bred, og derfor er det nødvendigt at fastlægge en fortolkning, der følger af domstolenes retspraksis, herunder navnlig Denilauer-sagen (dom i sag C-125/79 af 21.5.1890, p. 1553) vedrørende artikel 31. Spørgsmål i forbindelse med tidsfrister, fuldbyrdelsesmekanismer, betingelser for sagsanlæg (behovet for at bevise »fumus bonus juris« og »periculum in mora«), forsvarsmidler og — og garantier, beløb, der kan gøres udlæg i/undtagelser fra udlæg kan behandles i de to nævnte artikler, ved at udvide deres anvendelsesområde og således imødekomme målene i Kommissionens forslag.

7

(8)  For en uddybning af grønbogens indhold henvises ikke alene til Kommissionens arbejdsdokument (SEK(2006) 1341) af 24.10.2006, men også til Study No JAI/A3/2002/02 i dens ajourførte version af 18.2.2004, ved prof. Dr. Burkhard Hess, direktør for instituttet for komparativ og international privatret under universitetet i Heidelberg, som findes på:

8

o

http://europa.eu.int.comm/justice_home/doc_centr/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm

(9)  Dvs. de sprog, som ordføreren kender bedst, hvilket desværre ikke er tilfældet med de øvrige 22.

9

(10)  Det engelske begreb »attachment« er selv i teknisk/juridisk forstand tvetydigt, da det set i forhold til portugisisk kan betegne enten »penhora« (udlæg) eller »arresto« (indefrysning). Selv på engelsk ville det i betragtning af foranstaltningens juridiske karakter have været bedre at bruge betegnelsen »arrestment« eller »freezing order« for klart at skelne mellem dette begreb og »garnishment«. Kun den italienske oversættelse »sequestro conservativo« (udlæg) gengiver korrekt foranstaltningens forebyggende og sikrende karakter; det franske udtryk »saisie« med den præciserende forklaring, at den vil kunne »bevilges af en retsmyndighed inden for rammerne af en summarisk rettergang« (»délivrée par un tribunal siégeant en référé«) er dækkende; Det spanske udtryk »embargo« gengiver ikke fuldt ud formålet med foranstaltningen. Under alle omstændigheder er anvendelsen af udtrykket »penhora« i den portugisiske version helt forfejlet og bør erstattes med »arresto«.

10

Under alle omstændigheder er anvendelsen af udtrykket »penhora« i den portugisiske version helt forfejlet og bør erstattes med »arresto«.

(11)  Vi mener, at foranstaltningen skal begrænses til civile og kommercielle fordringer.

11

(12)  Se Domstolens dom i sagen Van Uden Maritime B.V. af 17.11.1998 — Sag C-391/95 (Samling af domstolsafgørelser 1998, s. I-07091).

12

(13)  Det hedder i artikel 7, at: »Når en retsafgørelse omfatter en eksigibel afgørelse om sagsomkostninger inklusive rentesatser, attesteres den også som et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for så vidt angår sagsomkostningerne, medmindre debitor under retssagen specifikt har gjort indsigelse mod at skulle afholde disse omkostninger i overensstemmelse med domsstatens lovgivning.«

13

(14)  Forordning (EF) nr. 1348/2000 af 29.5.2000 (EFT L 160 af 30.6.2000).

14

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/8

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forenkling af de lovgivningsmæssige rammer for maskinsektoren«

(2008/C 10/03)

Den 8. januar 2007 anmodede Margot Wallström og Günter Verheugen, næstformænd i Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om Forenkling af de lovgivningsmæssige rammer for maskinsektoren.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Edgardo Maria Iozia til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 138 stemmer for, 2. imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Den europæiske maskinindustri er en nøgleindustri af strategisk betydning for den europæiske økonomi. I 2006 havde over 130 000 virksomheder, som eksporterede en tredjedel af deres produktion, en samlet omsætning på flere hundrede milliarder euro. Maskinindustrien og den elektromekaniske industri beskæftiger over 4 mio. arbejdstagere i EU med en høj værditilvækst og et højt vidensniveau. |
| --- | --- |

1.1

Den europæiske maskinindustri er en nøgleindustri af strategisk betydning for den europæiske økonomi. I 2006 havde over 130 000 virksomheder, som eksporterede en tredjedel af deres produktion, en samlet omsætning på flere hundrede milliarder euro. Maskinindustrien og den elektromekaniske industri beskæftiger over 4 mio. arbejdstagere i EU med en høj værditilvækst og et højt vidensniveau.

| 1.2 | Maskinindustrien og den elektromekaniske industri kan i højere grad end andre industrier bidrage til opfyldelse af Lissabon-dagsordenens mål ved at udvikle livslang uddannelse, udveksle erfaringer og god praksis samt fastholde sin konkurrenceevne og gennemslagskraft på verdensmarkederne på det højeste niveau. |
| --- | --- |

1.2

Maskinindustrien og den elektromekaniske industri kan i højere grad end andre industrier bidrage til opfyldelse af Lissabon-dagsordenens mål ved at udvikle livslang uddannelse, udveksle erfaringer og god praksis samt fastholde sin konkurrenceevne og gennemslagskraft på verdensmarkederne på det højeste niveau.

| 1.3 | EØSU støtter Kommissionens initiativ, der skal styrke sektorens konkurrenceevne og forbedre den juridiske referenceramme gennem en bedre og mere effektiv lovgivning, der tager hensyn til sektorens konkrete situation, som er kendetegnet ved titusinder af små og mellemstore virksomheder. Bedre lovgivning betyder ikke, at der ikke skal lovgives, men at der skal tilvejebringes en stabil og klar ramme af regler, der let kan gennemføres, og hvis administrative omkostninger er så lave som muligt. |
| --- | --- |

1.3

EØSU støtter Kommissionens initiativ, der skal styrke sektorens konkurrenceevne og forbedre den juridiske referenceramme gennem en bedre og mere effektiv lovgivning, der tager hensyn til sektorens konkrete situation, som er kendetegnet ved titusinder af små og mellemstore virksomheder. Bedre lovgivning betyder ikke, at der ikke skal lovgives, men at der skal tilvejebringes en stabil og klar ramme af regler, der let kan gennemføres, og hvis administrative omkostninger er så lave som muligt.

| 1.4 | EØSU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har betroet udvalget den vanskelige opgave at samle størst mulig konsensus om at udpege de områder i den gældende EU-lovgivning, der kræver forenkling. Det sker i kølvandet på de aktiviteter, der har tilskyndet de lovgivende organer til at udvikle en bedre og enklere lovgivning. |
| --- | --- |

1.4

EØSU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har betroet udvalget den vanskelige opgave at samle størst mulig konsensus om at udpege de områder i den gældende EU-lovgivning, der kræver forenkling. Det sker i kølvandet på de aktiviteter, der har tilskyndet de lovgivende organer til at udvikle en bedre og enklere lovgivning.

| 1.5 | EØSU konstaterer, at forskellige lovgivningsinitiativer, som berører denne sektor, er i støbeskeen. Det er nødvendigt at afbalancere de forskellige interesser — økonomiske, sociale og miljømæssige — der er involveret. Gennemførelsen af det indre marked må ikke ske på bekostning af vigtige goder såsom arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, beskyttelse af forbrugerne og miljøbeskyttelse, som bør stå stærkt i fokus i sammenhæng med Lissabon-målene. Der er efter EØSU's mening behov for en strategi, der integrerer og koordinerer de forskellige initiativer. |
| --- | --- |

1.5

EØSU konstaterer, at forskellige lovgivningsinitiativer, som berører denne sektor, er i støbeskeen. Det er nødvendigt at afbalancere de forskellige interesser — økonomiske, sociale og miljømæssige — der er involveret. Gennemførelsen af det indre marked må ikke ske på bekostning af vigtige goder såsom arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, beskyttelse af forbrugerne og miljøbeskyttelse, som bør stå stærkt i fokus i sammenhæng med Lissabon-målene. Der er efter EØSU's mening behov for en strategi, der integrerer og koordinerer de forskellige initiativer.

| 1.6 | EØSU bifalder det forslag, Kommissionen har fremsat i sin meddelelse af 17. februar 2007, om at ændre den nye metode og styrke medlemsstaterne rolle i overvågningen af markedet. Medlemsstaterne afsætter ikke altid tilstrækkelige ressourcer til dette formål. EØSU opfordrer Kommissionen til at ansætte mere personale, der skal tage sig af koordinering, overvågning og i nogle tilfælde også kontrol af forvaltningen af akkrediteringsprocedurerne, af notifikationsorganernes aktiviteter og af kvaliteten af deres certificeringer. EØSU støtter oprettelsen af en »kommunikationsplatform« for operatører og medlemsstater, som bør handle ud fra proportionalitetsprincippet og i overensstemmelse med direktivernes målsætninger og EU's politikker, så der opnås en gradvis tilnærmelse mellem de forskellige systemer og modeller for markedsovervågning. |
| --- | --- |

1.6

EØSU bifalder det forslag, Kommissionen har fremsat i sin meddelelse af 17. februar 2007, om at ændre den nye metode og styrke medlemsstaterne rolle i overvågningen af markedet. Medlemsstaterne afsætter ikke altid tilstrækkelige ressourcer til dette formål. EØSU opfordrer Kommissionen til at ansætte mere personale, der skal tage sig af koordinering, overvågning og i nogle tilfælde også kontrol af forvaltningen af akkrediteringsprocedurerne, af notifikationsorganernes aktiviteter og af kvaliteten af deres certificeringer. EØSU støtter oprettelsen af en »kommunikationsplatform« for operatører og medlemsstater, som bør handle ud fra proportionalitetsprincippet og i overensstemmelse med direktivernes målsætninger og EU's politikker, så der opnås en gradvis tilnærmelse mellem de forskellige systemer og modeller for markedsovervågning.

| 1.7 | I forbindelse med standardiseringsarbejdet ønsker EØSU, at alle de berørte parter sættes i stand til at deltage i fastlæggelsen af standarder fra starten, og at deltagelsen i de tekniske udvalg, især på lokalt niveau, og i konsekvensanalysen forstærkes. Der bør ikke gøres overdrevent brug af elektroniske høringer. Det er et nyttigt redskab, men bør ikke være det eneste, der anvendes til høring af de berørte parter på dette område. |
| --- | --- |

1.7

I forbindelse med standardiseringsarbejdet ønsker EØSU, at alle de berørte parter sættes i stand til at deltage i fastlæggelsen af standarder fra starten, og at deltagelsen i de tekniske udvalg, især på lokalt niveau, og i konsekvensanalysen forstærkes. Der bør ikke gøres overdrevent brug af elektroniske høringer. Det er et nyttigt redskab, men bør ikke være det eneste, der anvendes til høring af de berørte parter på dette område.

| 1.8 | EØSU mener, at »harmoniserede« standarder bør stilles gratis til rådighed, eller at prisen kun bør være symbolsk, især for små og mellemstore virksomheder. Udvalget konstaterer, at der sker en forskelsbehandling mellem virksomheder fra de lande, på hvis sprog standarderne er udgivet (engelsk, fransk og eventuelt tysk), og de andre, som ofte har store udgifter til oversættelse. |
| --- | --- |

1.8

EØSU mener, at »harmoniserede« standarder bør stilles gratis til rådighed, eller at prisen kun bør være symbolsk, især for små og mellemstore virksomheder. Udvalget konstaterer, at der sker en forskelsbehandling mellem virksomheder fra de lande, på hvis sprog standarderne er udgivet (engelsk, fransk og eventuelt tysk), og de andre, som ofte har store udgifter til oversættelse.

| 1.9 | EØSU understreger, at alle uberettigede administrative omkostninger skal fjernes. Det vil lette byrden på produktionssystemet væsentligt. |
| --- | --- |

1.9

EØSU understreger, at alle uberettigede administrative omkostninger skal fjernes. Det vil lette byrden på produktionssystemet væsentligt.

| 1.10 | EØSU opfordrer Kommissionen til seriøst at overveje behovet for at øge standardiseringens stabilitet ved at integrere forslag fra operatørerne og de vigtigste interessenter. Med hensyn til den lovramme og det retsgrundlag, der skal refereres til, anbefaler EØSU, at Kommissionen, inden den begynder at lovgive, overvejer, om de samme mål ikke kunne nås på andre måder, f.eks. gennem selvregulering eller samregulering, når blot der kan sikres fuld gennemsigtighed og inddragelse af alle de berørte parter. Desuden opfordres Kommissionen til altid at se på standardens hovedformål og indhold ved fastlæggelsen af, hvilke artikler i traktaten det er relevant at anvende som retsgrundlag. |
| --- | --- |

1.10

EØSU opfordrer Kommissionen til seriøst at overveje behovet for at øge standardiseringens stabilitet ved at integrere forslag fra operatørerne og de vigtigste interessenter. Med hensyn til den lovramme og det retsgrundlag, der skal refereres til, anbefaler EØSU, at Kommissionen, inden den begynder at lovgive, overvejer, om de samme mål ikke kunne nås på andre måder, f.eks. gennem selvregulering eller samregulering, når blot der kan sikres fuld gennemsigtighed og inddragelse af alle de berørte parter. Desuden opfordres Kommissionen til altid at se på standardens hovedformål og indhold ved fastlæggelsen af, hvilke artikler i traktaten det er relevant at anvende som retsgrundlag.

| 1.11 | EØSU opfordrer til, at alle tekniske barrierer for gennemførelsen af det indre marked fjernes. Uberettigede nationale og lokale lovbestemmelser skaber en reel og uoverstigelig hindring for varernes frie bevægelighed. |
| --- | --- |

1.11

EØSU opfordrer til, at alle tekniske barrierer for gennemførelsen af det indre marked fjernes. Uberettigede nationale og lokale lovbestemmelser skaber en reel og uoverstigelig hindring for varernes frie bevægelighed.

| 1.12 | EØSU anbefaler, at der forud for fremtidig lovgivning altid foretages en omhyggelig konsekvensanalyse, der tager hensyn til graden af proportionalitet, og at der efterfølgende føres streng kontrol med dens gennemførelse for at rette op på skader, der ellers kunne blive fatale for virksomhedernes fremtid i maskinsektoren. |
| --- | --- |

1.12

EØSU anbefaler, at der forud for fremtidig lovgivning altid foretages en omhyggelig konsekvensanalyse, der tager hensyn til graden af proportionalitet, og at der efterfølgende føres streng kontrol med dens gennemførelse for at rette op på skader, der ellers kunne blive fatale for virksomhedernes fremtid i maskinsektoren.

| 1.13 | Sektordialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller en fundamental rolle for kortlægningen af alle de fælles initiativer, som skal støtte udvikling af beskæftigelse og konkurrenceevne i maskinsektoren, samtidig med at de ufravigelige principper om sikkerhed for arbejdstagerne, borgerne og miljøet overholdes. Virksomhedernes praktisering af socialt ansvar kan lette den permanente dialog mellem virksomhederne og de berørte parter ved at forebygge ukorrekt anvendelse, øge viden og livslang uddannelse samt skabe positiv kontakt til den pågældende region og til de endelige forbrugere. |
| --- | --- |

1.13

Sektordialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller en fundamental rolle for kortlægningen af alle de fælles initiativer, som skal støtte udvikling af beskæftigelse og konkurrenceevne i maskinsektoren, samtidig med at de ufravigelige principper om sikkerhed for arbejdstagerne, borgerne og miljøet overholdes. Virksomhedernes praktisering af socialt ansvar kan lette den permanente dialog mellem virksomhederne og de berørte parter ved at forebygge ukorrekt anvendelse, øge viden og livslang uddannelse samt skabe positiv kontakt til den pågældende region og til de endelige forbrugere.

2.   Indholdet af Kommissionens anmodning

| 2.1 | Kommissionen har på initiativ af næstformændene Margot Wallström og Günter Verheugen anmodet Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse, der analyserer den overordnede sammenhæng i de lovgivningsmæssige rammer for den industrielle maskinsektor med henblik på at indkredse de områder, hvor en forenkling er mulig. Udover den specifikke sektorlovgivning skal analysen omfatte al lovgivning, der berører maskinområdet. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har på initiativ af næstformændene Margot Wallström og Günter Verheugen anmodet Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse, der analyserer den overordnede sammenhæng i de lovgivningsmæssige rammer for den industrielle maskinsektor med henblik på at indkredse de områder, hvor en forenkling er mulig. Udover den specifikke sektorlovgivning skal analysen omfatte al lovgivning, der berører maskinområdet.

| 2.2 | Kommissionen ønsker at inddrage de berørte parter i forenklingsprocessen, især når det drejer sig om at finde frem til de regler, der volder særlige problemer. Den erkender, at EØSU på baggrund af sin store erfaring og pluralistiske sammensætning er det ideelle organ til at fremlægge og sammenfatte de økonomiske aktørers, arbejdstagernes og civilsamfundets synspunkter i EU. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen ønsker at inddrage de berørte parter i forenklingsprocessen, især når det drejer sig om at finde frem til de regler, der volder særlige problemer. Den erkender, at EØSU på baggrund af sin store erfaring og pluralistiske sammensætning er det ideelle organ til at fremlægge og sammenfatte de økonomiske aktørers, arbejdstagernes og civilsamfundets synspunkter i EU.

| 2.3 | I betragtning af den erfaring, EØSU har fået gennem sine mange udtalelser om bedre lovgivning og forenkling (1), og med henvisning til artikel 8 i protokollen om samarbejde mellem Kommissionen og EØSU overdrager Kommissionen denne vigtige opgave til EØSU. Hvis EØSU's arbejde viser sig konstruktivt og nyttigt, vil Kommissionen måske også anmode om udtalelser på mange andre områder af betydning for såvel Kommissionens som EØSU's egen dagsorden for bedre lovgivning. |
| --- | --- |

2.3

I betragtning af den erfaring, EØSU har fået gennem sine mange udtalelser om bedre lovgivning og forenkling (1), og med henvisning til artikel 8 i protokollen om samarbejde mellem Kommissionen og EØSU overdrager Kommissionen denne vigtige opgave til EØSU. Hvis EØSU's arbejde viser sig konstruktivt og nyttigt, vil Kommissionen måske også anmode om udtalelser på mange andre områder af betydning for såvel Kommissionens som EØSU's egen dagsorden for bedre lovgivning.

| 2.4 | Kommissionen har senere uddybet sit synspunkt og forklaret, at bedre lovgivning ikke er ensbetydende med mindre lovgivning, og at man som mindstemål skal fastholde det samme beskyttelsesniveau for arbejdstagere, forbrugere og miljøet for at sikre en lovramme, der gør det muligt at forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen har senere uddybet sit synspunkt og forklaret, at bedre lovgivning ikke er ensbetydende med mindre lovgivning, og at man som mindstemål skal fastholde det samme beskyttelsesniveau for arbejdstagere, forbrugere og miljøet for at sikre en lovramme, der gør det muligt at forbedre konkurrenceevnen.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU erklærer sig indledningsvist meget interesseret i at påtage sig arbejdet med at skabe en syntese af de forskellige involverede interesser med henblik på at fremsætte et forslag om forbedring og forenkling af de gældende regler og love. Den største fordel ved EØSU's arbejdsmetode ligger i evnen til at påvirke beslutningsprocesserne ved at søge størst mulig konsensus mellem civilsamfundets repræsentanter for forskellige interesser. EØSU's klare loyalitet over for EU's principper og værdier samt dets afbalancerede, kvalitetsprægede og innovative udtalelser gør det til en vigtig og stærk samtalepartner for EU's institutioner. Den stimulation, for ikke at sige udfordring, som Kommissionens anmodning udgør for alle EØSU's medlemmer, giver dem lejlighed til at styrke den rolle som mødested og debatforum, som traktaterne har givet det organiserede civilsamfund. |
| --- | --- |

3.1

EØSU erklærer sig indledningsvist meget interesseret i at påtage sig arbejdet med at skabe en syntese af de forskellige involverede interesser med henblik på at fremsætte et forslag om forbedring og forenkling af de gældende regler og love. Den største fordel ved EØSU's arbejdsmetode ligger i evnen til at påvirke beslutningsprocesserne ved at søge størst mulig konsensus mellem civilsamfundets repræsentanter for forskellige interesser. EØSU's klare loyalitet over for EU's principper og værdier samt dets afbalancerede, kvalitetsprægede og innovative udtalelser gør det til en vigtig og stærk samtalepartner for EU's institutioner. Den stimulation, for ikke at sige udfordring, som Kommissionens anmodning udgør for alle EØSU's medlemmer, giver dem lejlighed til at styrke den rolle som mødested og debatforum, som traktaterne har givet det organiserede civilsamfund.

| 3.2 | EØSU's mulighed for på forhånd at pege på de punkter, hvor der kan sættes ind for at forbedre lovgivningen, åbner for en ny form for samarbejde mellem EU-institutionerne. Alle de berørte parter har selvfølgelig allerede meddelt Kommissionen deres egne krav og ønsker. Fremstillingsvirksomheder, brugere, arbejdstagere, forbrugere, standardiseringsorganer og offentlige myndigheder har allerede anført, hvordan de kunne tænke sig at »forbedre« den gældende lovgivning. De hidtil anvendte høringsmetoder har imidlertid ikke kunnet tegne et nøjagtigt billede af de forskellige ønsker. Det har medført, at alle parter på et eller andet tidspunkt har følt, at der ikke er blevet lyttet nok til dem. |
| --- | --- |

3.2

EØSU's mulighed for på forhånd at pege på de punkter, hvor der kan sættes ind for at forbedre lovgivningen, åbner for en ny form for samarbejde mellem EU-institutionerne. Alle de berørte parter har selvfølgelig allerede meddelt Kommissionen deres egne krav og ønsker. Fremstillingsvirksomheder, brugere, arbejdstagere, forbrugere, standardiseringsorganer og offentlige myndigheder har allerede anført, hvordan de kunne tænke sig at »forbedre« den gældende lovgivning. De hidtil anvendte høringsmetoder har imidlertid ikke kunnet tegne et nøjagtigt billede af de forskellige ønsker. Det har medført, at alle parter på et eller andet tidspunkt har følt, at der ikke er blevet lyttet nok til dem.

| 3.3 | EØSU kan skabe denne syntese af synspunkter, dels på grundlag af sine mangeartede og relevante interne erfaringer, dels gennem det vidt forgrenede kontaktnet, som medlemmerne normalt kan trække på for at opnå vigtige, saglige bidrag. EØSU har allerede delvist udtalt sig om dette emne i sin initiativudtalelse »Industrielle ændringer inden for maskinindustrien (2)«. |
| --- | --- |

3.3

EØSU kan skabe denne syntese af synspunkter, dels på grundlag af sine mangeartede og relevante interne erfaringer, dels gennem det vidt forgrenede kontaktnet, som medlemmerne normalt kan trække på for at opnå vigtige, saglige bidrag. EØSU har allerede delvist udtalt sig om dette emne i sin initiativudtalelse »Industrielle ændringer inden for maskinindustrien (2)«.

| 3.4 | EØSU konstaterer, at der allerede er iværksat eller bebudet forskellige initiativer angående EU-lovgivningen om industriel produktion, herunder især maskinsektoren. Initiativerne rejser komplekse problemer af forskellig art. Det vil være nyttigt at undersøge disse problemer, så der kan tages hensyn til de forskellige interesser, som er beskyttet af EU-lovgivningen: varernes frie bevægelighed, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, forbrugerne, miljøet, Lissabon-strategiens målsætninger, både de økonomiske og de sociale. Reglerne er afledt af forskellige retsinstrumenter, og der er aldrig foretaget en undersøgelse af, hvordan det hele hænger sammen. EØSU mener, at tiden nu er inde til en systematisk behandling af hele dette emneområde under ét. |
| --- | --- |

3.4

EØSU konstaterer, at der allerede er iværksat eller bebudet forskellige initiativer angående EU-lovgivningen om industriel produktion, herunder især maskinsektoren. Initiativerne rejser komplekse problemer af forskellig art. Det vil være nyttigt at undersøge disse problemer, så der kan tages hensyn til de forskellige interesser, som er beskyttet af EU-lovgivningen: varernes frie bevægelighed, arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, forbrugerne, miljøet, Lissabon-strategiens målsætninger, både de økonomiske og de sociale. Reglerne er afledt af forskellige retsinstrumenter, og der er aldrig foretaget en undersøgelse af, hvordan det hele hænger sammen. EØSU mener, at tiden nu er inde til en systematisk behandling af hele dette emneområde under ét.

| 3.5 | EU-lovgivningen inden for produktion og markedsføring af industrimaterialer er blevet udformet gradvist. Det har generelt ført til en lovharmonisering, der i betydelig grad har forenklet det regelunivers, som virksomhederne opererer i. Det bør dog understreges, at processen endnu ikke er afsluttet. |
| --- | --- |

3.5

EU-lovgivningen inden for produktion og markedsføring af industrimaterialer er blevet udformet gradvist. Det har generelt ført til en lovharmonisering, der i betydelig grad har forenklet det regelunivers, som virksomhederne opererer i. Det bør dog understreges, at processen endnu ikke er afsluttet.

| 3.6 | Den EU-lovgivning, der er vedtaget siden midten af 1980'erne, består af to store lovkomplekser: det ene om markedet og det andet om arbejdspladsen. En effektiv gennemførelse af lovgivningen involverer mange forskellige parter: standardiserings- og notifikationsorganer, designere og fabrikanter, importører og distributører, montører og installatører, offentlige kontrol- og sanktionsmyndigheder (herunder toldvæsenet og domstolene), iværksættere, arbejdstagere og repræsentanter for arbejdstagerne osv. Forbrugerorganisationerne har givet udtryk for deres særlige interesse i en konkret og aktiv medinddragelse, der hidtil har været utilstrækkelig efter deres mening. Det er afgørende, at alle disse parter arbejder sammen, og at der er samarbejde mellem de offentlige myndigheder på nationalt niveau og EU-niveau. |
| --- | --- |

3.6

Den EU-lovgivning, der er vedtaget siden midten af 1980'erne, består af to store lovkomplekser: det ene om markedet og det andet om arbejdspladsen. En effektiv gennemførelse af lovgivningen involverer mange forskellige parter: standardiserings- og notifikationsorganer, designere og fabrikanter, importører og distributører, montører og installatører, offentlige kontrol- og sanktionsmyndigheder (herunder toldvæsenet og domstolene), iværksættere, arbejdstagere og repræsentanter for arbejdstagerne osv. Forbrugerorganisationerne har givet udtryk for deres særlige interesse i en konkret og aktiv medinddragelse, der hidtil har været utilstrækkelig efter deres mening. Det er afgørende, at alle disse parter arbejder sammen, og at der er samarbejde mellem de offentlige myndigheder på nationalt niveau og EU-niveau.

| 3.7 | Gennemførelsen af lovgivningen volder tilsyneladende ikke de store problemer, men denne generelt positive vurdering bør ikke skygge for en række konkrete vanskeligheder. |
| --- | --- |

3.7

Gennemførelsen af lovgivningen volder tilsyneladende ikke de store problemer, men denne generelt positive vurdering bør ikke skygge for en række konkrete vanskeligheder.

4.   Sikkerheden er blevet forbedret, men endnu ikke tilstrækkeligt

| 4.1 | Hvert år er arbejdsulykker i EU skyld i 6 000-8 000 dødsfald (40 % af de omkomne er under 35 år) og hundredtusindvis af handicappede. En del af ulykkerne er forårsaget af arbejdsinstrumenter. I nogle tilfælde bærer ineffektivt personligt beskyttelsesudstyr eller utilstrækkelig uddannelse også en del af skylden. Omkring en fjerdedel af arbejdstagerne i EU erklærer, at de af sikkerheds- og sundhedsgrunde er nødt til at bruge personligt beskyttelsesudstyr. De vigtigste fysiske agenser, der udgør en risikofaktor på arbejdspladsen, er som regel knyttet til arbejdsinstrumenter: støj, vibrationer, ioniserende og ikke-ioniserende stråling. De ergonomiske faktorer spiller en væsentlig rolle for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen. I nogle tilfælde kan arbejdsredskaber være stærkt medvirkende til, at arbejdstageren udsættes for kemiske stoffer. Et effektivt personligt sikkerhedsudstyr kan nogle gange være altafgørende. |
| --- | --- |

4.1

Hvert år er arbejdsulykker i EU skyld i 6 000-8 000 dødsfald (40 % af de omkomne er under 35 år) og hundredtusindvis af handicappede. En del af ulykkerne er forårsaget af arbejdsinstrumenter. I nogle tilfælde bærer ineffektivt personligt beskyttelsesudstyr eller utilstrækkelig uddannelse også en del af skylden. Omkring en fjerdedel af arbejdstagerne i EU erklærer, at de af sikkerheds- og sundhedsgrunde er nødt til at bruge personligt beskyttelsesudstyr. De vigtigste fysiske agenser, der udgør en risikofaktor på arbejdspladsen, er som regel knyttet til arbejdsinstrumenter: støj, vibrationer, ioniserende og ikke-ioniserende stråling. De ergonomiske faktorer spiller en væsentlig rolle for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen. I nogle tilfælde kan arbejdsredskaber være stærkt medvirkende til, at arbejdstageren udsættes for kemiske stoffer. Et effektivt personligt sikkerhedsudstyr kan nogle gange være altafgørende.

| 4.2 | Man bør være særlig opmærksom på produkter, der er beregnet på den brede offentlighed, som ikke er advaret om, hvilke risici der er forbundet med de maskiner, de køber eller lejer. Forbrugerne kommer desværre ud for mange ulykker på grund af forkert anvendelse af maskiner, og det tages der ikke højde for i statistikkerne. |
| --- | --- |

4.2

Man bør være særlig opmærksom på produkter, der er beregnet på den brede offentlighed, som ikke er advaret om, hvilke risici der er forbundet med de maskiner, de køber eller lejer. Forbrugerne kommer desværre ud for mange ulykker på grund af forkert anvendelse af maskiner, og det tages der ikke højde for i statistikkerne.

5.   Samarbejdet mellem de forskellige parter kan være vanskeligt

| 5.1 | Det skal bemærkes, at samarbejdet mellem aktørerne på det indre marked støder på reelle problemer og også en stærk modvilje mod total gennemsigtighed. Den findes hos de private aktører, som ønsker at beskytte sig mod konkurrence eller eventuelle sanktioner, og i den offentlige sektor, hvor administrationens inerti ofte er meget udtalt. Der er et klart behov for at øge samarbejdet mellem fremstillings- og brugervirksomheder og gøre det mere gennemskueligt, hvordan de væsentlige krav i direktiverne efter »den nye metode« fortolkes af standardiseringsorganer, tilsynsmyndigheder, notifikationsorganer og konsulenter, der giver virksomhedslederne teknisk bistand. |
| --- | --- |

5.1

Det skal bemærkes, at samarbejdet mellem aktørerne på det indre marked støder på reelle problemer og også en stærk modvilje mod total gennemsigtighed. Den findes hos de private aktører, som ønsker at beskytte sig mod konkurrence eller eventuelle sanktioner, og i den offentlige sektor, hvor administrationens inerti ofte er meget udtalt. Der er et klart behov for at øge samarbejdet mellem fremstillings- og brugervirksomheder og gøre det mere gennemskueligt, hvordan de væsentlige krav i direktiverne efter »den nye metode« fortolkes af standardiseringsorganer, tilsynsmyndigheder, notifikationsorganer og konsulenter, der giver virksomhedslederne teknisk bistand.

| 5.2 | Dette problem stod i centrum for Kommissionen, da den lancerede sit initiativ til revision af den »nye metode« den 14. februar 2007 under overskriften Ny pakke for varernes frie bevægelighed i det indre marked. Den består af Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om akkrediterings- og markedstilsynskrav i forbindelse med markedsføring af produkter (KOM(2007) 37 endelig) (3) samt af Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fælles rammer for markedsføring af produkter (KOM(2007) 53 endelig) (4). Hensigten med pakken er at styrke strukturerne for overvågning af markedet for at udelukke varer, der ikke er sikre, og fjerne dem fra hele EU's indre marked, samt at gribe ind mod virksomheder, der begår svig. Verifikations-, certificerings- og tilsynsorganer, der er involveret i produktprøvninger, vil blive underlagt strengere kontrol i form af akkreditering for at sikre et fælles reguleringsniveau for virksomheder og kontrolorganer. (Der er i øjeblikket omkring 1 800 notifikationsorganer i EU, dvs. laboratorier samt tilsyns- og certificeringscentre. Det er private organer, som akkrediteres af de offentlige myndigheder for at kunne udøve deres funktion). Det skal bemærkes, at der blandt disse »uafhængige« organer findes foretagender, der er direkte nedsat af producentsammenslutninger. Her kan interessekonflikten blive virkelig problematisk! I en af EU's medlemsstater er der eksempelvis alene i elevatorbranchen akkrediteret over 80 notifikationsorganer. |
| --- | --- |

5.2

Dette problem stod i centrum for Kommissionen, da den lancerede sit initiativ til revision af den »nye metode« den 14. februar 2007 under overskriften Ny pakke for varernes frie bevægelighed i det indre marked. Den består af Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om akkrediterings- og markedstilsynskrav i forbindelse med markedsføring af produkter (KOM(2007) 37 endelig) (3) samt af Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fælles rammer for markedsføring af produkter (KOM(2007) 53 endelig) (4). Hensigten med pakken er at styrke strukturerne for overvågning af markedet for at udelukke varer, der ikke er sikre, og fjerne dem fra hele EU's indre marked, samt at gribe ind mod virksomheder, der begår svig. Verifikations-, certificerings- og tilsynsorganer, der er involveret i produktprøvninger, vil blive underlagt strengere kontrol i form af akkreditering for at sikre et fælles reguleringsniveau for virksomheder og kontrolorganer. (Der er i øjeblikket omkring 1 800 notifikationsorganer i EU, dvs. laboratorier samt tilsyns- og certificeringscentre. Det er private organer, som akkrediteres af de offentlige myndigheder for at kunne udøve deres funktion). Det skal bemærkes, at der blandt disse »uafhængige« organer findes foretagender, der er direkte nedsat af producentsammenslutninger. Her kan interessekonflikten blive virkelig problematisk! I en af EU's medlemsstater er der eksempelvis alene i elevatorbranchen akkrediteret over 80 notifikationsorganer.

| 5.2.1 | 22 år efter Rådets resolution af 7. maj 1985, som fastlagde principperne for den nye metode, foreslår Kommissionen en ajourføring og styrkelse af overvågningen af markederne for at gøre EU-mærket endnu mere troværdigt. EØSU mener, at den nye metode for teknisk harmonisering, som har berørt 25 direktiver, heraf 21 med specifikationer for tildeling af EU-mærket og 4 uden, har givet gode resultater og fremmet udviklingen af det indre marked, men fastholder samtidig, at det er hensigtsmæssigt at foretage den revision, der foreslås. Medlemsstaternes beføjelser og ansvar bør øges — og ligeså Kommissionens. Denne bør øge sit personale for at blive i stand til at kontrollere foranstaltningerne til overvågning af markederne, procedurerne for akkreditering af notifikationsorganerne og i nogle tilfælde også disse organers aktiviteter. I forbindelse med Kommissionens undersøgelse har et stort flertal af brancheorganisationerne givet udtryk for, at de støtter en sådan styrkelse af de nationale og dermed også de europæiske myndigheder. |
| --- | --- |

5.2.1

22 år efter Rådets resolution af 7. maj 1985, som fastlagde principperne for den nye metode, foreslår Kommissionen en ajourføring og styrkelse af overvågningen af markederne for at gøre EU-mærket endnu mere troværdigt. EØSU mener, at den nye metode for teknisk harmonisering, som har berørt 25 direktiver, heraf 21 med specifikationer for tildeling af EU-mærket og 4 uden, har givet gode resultater og fremmet udviklingen af det indre marked, men fastholder samtidig, at det er hensigtsmæssigt at foretage den revision, der foreslås. Medlemsstaternes beføjelser og ansvar bør øges — og ligeså Kommissionens. Denne bør øge sit personale for at blive i stand til at kontrollere foranstaltningerne til overvågning af markederne, procedurerne for akkreditering af notifikationsorganerne og i nogle tilfælde også disse organers aktiviteter. I forbindelse med Kommissionens undersøgelse har et stort flertal af brancheorganisationerne givet udtryk for, at de støtter en sådan styrkelse af de nationale og dermed også de europæiske myndigheder.

| 5.3 | EØSU hilser Kommissionens initiativ velkomment. Det begrænser de skønsbaserede og inkonsekvente evalueringer, som hindrer udviklingen af det indre marked og desuden skaber konkurrencemæssige ulemper for de aktører, der overholder lovgivningen. Konkurrenceforvridning på grund af lemfældig overvågning er et stort problem, som understreger en af begrænsningerne i gennemførelsen af den nye metode. Det er desuden af afgørende betydning at sikre enkelthed og klarhed i lovgivningen, især for de små og mellemstore virksomheder, og at styrke samarbejdet mellem de myndigheder, der overvåger markederne, såvel inden for EU og EØS som på internationalt niveau. EØSU støtter oprettelsen af en »kommunikationsplatform« for aktørerne og medlemsstaterne, som bør handle ud fra proportionalitetsprincippet og i overensstemmelse med direktivernes målsætninger og EU's politikker, så der opnås en gradvis tilnærmelse mellem de forskellige systemer og modeller for markedsovervågning. Inddragelse af toldmyndighederne i denne aktivitet er meget vigtigt. |
| --- | --- |

5.3

EØSU hilser Kommissionens initiativ velkomment. Det begrænser de skønsbaserede og inkonsekvente evalueringer, som hindrer udviklingen af det indre marked og desuden skaber konkurrencemæssige ulemper for de aktører, der overholder lovgivningen. Konkurrenceforvridning på grund af lemfældig overvågning er et stort problem, som understreger en af begrænsningerne i gennemførelsen af den nye metode. Det er desuden af afgørende betydning at sikre enkelthed og klarhed i lovgivningen, især for de små og mellemstore virksomheder, og at styrke samarbejdet mellem de myndigheder, der overvåger markederne, såvel inden for EU og EØS som på internationalt niveau. EØSU støtter oprettelsen af en »kommunikationsplatform« for aktørerne og medlemsstaterne, som bør handle ud fra proportionalitetsprincippet og i overensstemmelse med direktivernes målsætninger og EU's politikker, så der opnås en gradvis tilnærmelse mellem de forskellige systemer og modeller for markedsovervågning. Inddragelse af toldmyndighederne i denne aktivitet er meget vigtigt.

| 5.4 | På EU-niveau ville det være hensigtsmæssigt at øge samarbejdet mellem alle de berørte generaldirektorater (f.eks. erhvervspolitik, miljø, beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, sundhed og forbrugerbeskyttelse), f.eks. om at udarbejde vejledninger til de eksisterende direktiver. Vejledningerne skulle selvfølgelig ikke træde i stedet for lovgivningen, men kunne være et nyttigt supplement, der kunne spare mange penge til overflødig konsulentbistand. |
| --- | --- |

5.4

På EU-niveau ville det være hensigtsmæssigt at øge samarbejdet mellem alle de berørte generaldirektorater (f.eks. erhvervspolitik, miljø, beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, sundhed og forbrugerbeskyttelse), f.eks. om at udarbejde vejledninger til de eksisterende direktiver. Vejledningerne skulle selvfølgelig ikke træde i stedet for lovgivningen, men kunne være et nyttigt supplement, der kunne spare mange penge til overflødig konsulentbistand.

| 5.5 | For sæsonbetonede produkter som havemaskiner bør der forudses forenklede og hurtige procedurer, så markedsmulighederne kan udnyttes. EØSU foreslår, at der til dette formål oprettes et »mæglingsinstitut«, hvor man kan henvende sig for at få opfyldt særlige, velbegrundede krav. Det skal dog garanteres, at al lovgivning, især på sikkerhedsområdet, gennemføres til punkt og prikke. |
| --- | --- |

5.5

For sæsonbetonede produkter som havemaskiner bør der forudses forenklede og hurtige procedurer, så markedsmulighederne kan udnyttes. EØSU foreslår, at der til dette formål oprettes et »mæglingsinstitut«, hvor man kan henvende sig for at få opfyldt særlige, velbegrundede krav. Det skal dog garanteres, at al lovgivning, især på sikkerhedsområdet, gennemføres til punkt og prikke.

6.   Administrative forpligtelser er ikke altid berettigede

| 6.1 | En anden af Kommissionens prioriteter er at reducere unødige administrative forpligtelser, som har en stærk indvirkning på konkurrenceevnen. EØSU følger med interesse Kommissionens bestræbelser på dette område, som fandt konkret udtryk i dets handlingsprogram af 24. januar 2007. Dets mål er at reducere de administrative forpligtelser med en fjerdedel inden 2012. |
| --- | --- |

6.1

En anden af Kommissionens prioriteter er at reducere unødige administrative forpligtelser, som har en stærk indvirkning på konkurrenceevnen. EØSU følger med interesse Kommissionens bestræbelser på dette område, som fandt konkret udtryk i dets handlingsprogram af 24. januar 2007. Dets mål er at reducere de administrative forpligtelser med en fjerdedel inden 2012.

| 6.2 | Kommissionen kunne rent praktisk hjælpe med at løse visse problemer i forbindelse med gennemførelsen af direktiverne, f.eks. ved at fungere som et centralt opsamlingssted for alle de meddelelser, som løbende skal sendes ud til de enkelte medlemsstater. Bare at finde frem til den rigtige adresse kan være meget vanskeligt. Det gælder for direktiv 2000/14/EF om støjemission, ifølge hvilket der skal sendes en overensstemmelseserklæring til en medlemsstat og til Kommissionen, og for direktiv 97/68/EF om emission fra forbrændingsmotorer i maskiner, ifølge hvilket virksomheder, såfremt »fleksibilitetsmodellen« vælges, skal give de relevante myndigheder i alle medlemsstaterne meddelelse om godkendelsen samt aflægge rapport til dem hvert halve år. |
| --- | --- |

6.2

Kommissionen kunne rent praktisk hjælpe med at løse visse problemer i forbindelse med gennemførelsen af direktiverne, f.eks. ved at fungere som et centralt opsamlingssted for alle de meddelelser, som løbende skal sendes ud til de enkelte medlemsstater. Bare at finde frem til den rigtige adresse kan være meget vanskeligt. Det gælder for direktiv 2000/14/EF om støjemission, ifølge hvilket der skal sendes en overensstemmelseserklæring til en medlemsstat og til Kommissionen, og for direktiv 97/68/EF om emission fra forbrændingsmotorer i maskiner, ifølge hvilket virksomheder, såfremt »fleksibilitetsmodellen« vælges, skal give de relevante myndigheder i alle medlemsstaterne meddelelse om godkendelsen samt aflægge rapport til dem hvert halve år.

| 6.3 | Virksomhederne støder på mange praktiske problemer, når de skal føre direktiverne om beskyttelse af arbejdstagerne mod fysiske agenser ud i praksis. Særlig problematisk, især for små og mellemstore virksomheder, er direktivet om vibrationer, 2002/44/EF, eller direktivet om eksponering for risici på grund af ikke-ioniserende optisk stråling, 2006/25/EF. Problemer af denne art kan også opstå ved gennemførelsen af det kommende direktiv om kunstig optisk stråling. Det er nødvendigt at udstede retningslinjer for den praktiske gennemførelse af disse direktiver, hvis målet med dem skal nås. I de tilfælde, hvor det er umuligt at gennemføre dem i praksis, må man selvfølgelig hurtigst muligt overveje, hvilke ændringer der skal til for at virksomhederne kan opfylde deres lovmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

6.3

Virksomhederne støder på mange praktiske problemer, når de skal føre direktiverne om beskyttelse af arbejdstagerne mod fysiske agenser ud i praksis. Særlig problematisk, især for små og mellemstore virksomheder, er direktivet om vibrationer, 2002/44/EF, eller direktivet om eksponering for risici på grund af ikke-ioniserende optisk stråling, 2006/25/EF. Problemer af denne art kan også opstå ved gennemførelsen af det kommende direktiv om kunstig optisk stråling. Det er nødvendigt at udstede retningslinjer for den praktiske gennemførelse af disse direktiver, hvis målet med dem skal nås. I de tilfælde, hvor det er umuligt at gennemføre dem i praksis, må man selvfølgelig hurtigst muligt overveje, hvilke ændringer der skal til for at virksomhederne kan opfylde deres lovmæssige forpligtelser.

| 6.4 | I behandlingen af spørgsmålet om administrative forpligtelser inden for industriel produktion, især maskinsektoren, bør der tages hensyn til de forskellige behov. Det er af afgørende betydning — både for brugernes fysiske sikkerhed og for den juridiske sikkerhed af de kontraktlige forbindelser, der er etableret på markedet — at de forskellige parters arbejde kan spores. Der skal derfor findes afbalancerede løsninger, som fastholder kravet om gennemsigtighed og sporbarhed uden at øge de administrative omkostninger unødigt. |
| --- | --- |

6.4

I behandlingen af spørgsmålet om administrative forpligtelser inden for industriel produktion, især maskinsektoren, bør der tages hensyn til de forskellige behov. Det er af afgørende betydning — både for brugernes fysiske sikkerhed og for den juridiske sikkerhed af de kontraktlige forbindelser, der er etableret på markedet — at de forskellige parters arbejde kan spores. Der skal derfor findes afbalancerede løsninger, som fastholder kravet om gennemsigtighed og sporbarhed uden at øge de administrative omkostninger unødigt.

7.   Standardiseringens rolle

| 7.1 | Tekniske standarder spiller en vigtig rolle for EU-lovgivningens funktion og giver dens basale sikkerhedskrav et konkret indhold. Overholdelse af standarderne skaber formodning om overensstemmelse med direktiverne. Certificering, der om nødvendigt foretages af akkrediterede notifikationsorganer, er kun mulig inden for en lovgivningsramme, der består af regler. |
| --- | --- |

7.1

Tekniske standarder spiller en vigtig rolle for EU-lovgivningens funktion og giver dens basale sikkerhedskrav et konkret indhold. Overholdelse af standarderne skaber formodning om overensstemmelse med direktiverne. Certificering, der om nødvendigt foretages af akkrediterede notifikationsorganer, er kun mulig inden for en lovgivningsramme, der består af regler.

| 7.2 | De europæiske standardiseringsorganer har som helhed gjort et meget nyttigt arbejde på grundlag af mandater fra Kommissionen. Udarbejdelsen af standarder burde kræve større inddragelse af de interesserede parter, da det ville gøre den efterfølgende sammenligning lettere. Men det er et faktum, at arbejdet stadig er i hænderne på et begrænset antal aktører. De fleste brugerindustrier har hverken midler eller ressourcer til at følge denne aktivitet regelmæssigt. Inddragelsen af arbejdstagere og forbrugere er endnu mere marginal. Denne situation gør det vanskeligt at tage hensyn til de vigtige erfaringer, der er gjort. Det er ikke alle standarder, der kan tilfredsstille alle behov, som er konstateret i den konkrete virkelighed. EØSU slår til lyd for større inddragelse af de berørte parter i de tekniske udvalg, især på lokalt plan, i denne sektor, hvor kun få personer har beslutningsbeføjelser. EØSU noterer sig med bekymring, at de stigende standardiseringsomkostninger kan blive en bremseklods for konkurrenceevnen og for sikkerheden i de tilfælde, hvor virksomheder vælger at løbe risikoen ved at bruge maskiner ukorrekt til formål, der ikke svarer til standarderne. Visse mindre virksomheder i Østeuropa har en tendens til at tage chancer eller ty til forskellige kneb. |
| --- | --- |

7.2

De europæiske standardiseringsorganer har som helhed gjort et meget nyttigt arbejde på grundlag af mandater fra Kommissionen. Udarbejdelsen af standarder burde kræve større inddragelse af de interesserede parter, da det ville gøre den efterfølgende sammenligning lettere. Men det er et faktum, at arbejdet stadig er i hænderne på et begrænset antal aktører. De fleste brugerindustrier har hverken midler eller ressourcer til at følge denne aktivitet regelmæssigt. Inddragelsen af arbejdstagere og forbrugere er endnu mere marginal. Denne situation gør det vanskeligt at tage hensyn til de vigtige erfaringer, der er gjort. Det er ikke alle standarder, der kan tilfredsstille alle behov, som er konstateret i den konkrete virkelighed. EØSU slår til lyd for større inddragelse af de berørte parter i de tekniske udvalg, især på lokalt plan, i denne sektor, hvor kun få personer har beslutningsbeføjelser. EØSU noterer sig med bekymring, at de stigende standardiseringsomkostninger kan blive en bremseklods for konkurrenceevnen og for sikkerheden i de tilfælde, hvor virksomheder vælger at løbe risikoen ved at bruge maskiner ukorrekt til formål, der ikke svarer til standarderne. Visse mindre virksomheder i Østeuropa har en tendens til at tage chancer eller ty til forskellige kneb.

| 7.3 | EØSU bifalder de initiativer, der blev lanceret den 15. marts 2007 i handlingsplanen for europæisk standardisering, hvor hver enkelt medlemsstat opfordres til at gøre rede for, hvor langt de er kommet med gennemførelsen af foranstaltninger til at fremme alle de berørte parters deltagelse i det europæiske og internationale standardiseringsarbejde. Kommission bør på sin side samle forslagene og integrere dem i det europæiske standardiseringsarbejde. SMV'ernes inddragelse i standardiseringsprocedurerne, både på europæisk og på nationalt plan, er meget vigtig. Deres bidrag til det fremtidige standardiseringsarbejde skal være effektivt og konkret. |
| --- | --- |

7.3

EØSU bifalder de initiativer, der blev lanceret den 15. marts 2007 i handlingsplanen for europæisk standardisering, hvor hver enkelt medlemsstat opfordres til at gøre rede for, hvor langt de er kommet med gennemførelsen af foranstaltninger til at fremme alle de berørte parters deltagelse i det europæiske og internationale standardiseringsarbejde. Kommission bør på sin side samle forslagene og integrere dem i det europæiske standardiseringsarbejde. SMV'ernes inddragelse i standardiseringsprocedurerne, både på europæisk og på nationalt plan, er meget vigtig. Deres bidrag til det fremtidige standardiseringsarbejde skal være effektivt og konkret.

| 7.4 | I nogle tilfælde kan det være vanskeligt for arbejdsgiverne at opfylde forpligtelserne i lovgivningen om sundhed og sikkerhed. Risikovurdering i forbindelse med anvendelse af en maskine kræver komplementaritet mellem producenten og brugervirksomheden. Der kan opstå problemer, hvis standarderne ikke sikrer, at der leveres tilstrækkelig information om restrisici, som virksomheden skal tage højde for. Hvis arbejdsgiverne ikke er korrekt informeret om restrisici i forbindelse med den indkøbte maskine, vil de have svært ved at opfylde de risikovurderingsforpligtelser, som er fastlagt i rammedirektiv 89/391/EØF og i dets 19 supplerende særdirektiver om aktiv og passiv beskyttelse af arbejdstagerne. |
| --- | --- |

7.4

I nogle tilfælde kan det være vanskeligt for arbejdsgiverne at opfylde forpligtelserne i lovgivningen om sundhed og sikkerhed. Risikovurdering i forbindelse med anvendelse af en maskine kræver komplementaritet mellem producenten og brugervirksomheden. Der kan opstå problemer, hvis standarderne ikke sikrer, at der leveres tilstrækkelig information om restrisici, som virksomheden skal tage højde for. Hvis arbejdsgiverne ikke er korrekt informeret om restrisici i forbindelse med den indkøbte maskine, vil de have svært ved at opfylde de risikovurderingsforpligtelser, som er fastlagt i rammedirektiv 89/391/EØF og i dets 19 supplerende særdirektiver om aktiv og passiv beskyttelse af arbejdstagerne.

| 7.5 | Formidlingen af standarderne kan være problematisk for små og mellemstore virksomheder, da det er dyrt at erhverve dem. Hvis standardiseringen munder ud i certificeringsprocedurer, er de administrative omkostninger generelt meget højere end de omkostninger, der er en direkte følge af lovgivningen. |
| --- | --- |

7.5

Formidlingen af standarderne kan være problematisk for små og mellemstore virksomheder, da det er dyrt at erhverve dem. Hvis standardiseringen munder ud i certificeringsprocedurer, er de administrative omkostninger generelt meget højere end de omkostninger, der er en direkte følge af lovgivningen.

| 7.6 | Den risikoanalyse, som specialisterne i CEN udvikler, er yderst vigtig for arbejdsgiverne, som skal kombinere den med en særlig analyse af det konkrete arbejdsmiljø, hvor maskinen skal bruges. Udgifterne til de harmoniserede standarder er store, især for SMV'er. EØSU anbefaler, at man overvejer forslaget om, at »harmoniserede« standarder, der stammer fra det mandat, EU har givet til CEN, stilles til rådighed gratis eller for en symbolsk pris, så virksomhederne kan overholde deres juridiske forpligtelser. Gratis spredning via internettet er desuden allerede prøvet med succes af telekommunikationssektoren, der har sat visse standarder fra det europæiske institut for telestandarder (ETSI) direkte ud på nettet. |
| --- | --- |

7.6

Den risikoanalyse, som specialisterne i CEN udvikler, er yderst vigtig for arbejdsgiverne, som skal kombinere den med en særlig analyse af det konkrete arbejdsmiljø, hvor maskinen skal bruges. Udgifterne til de harmoniserede standarder er store, især for SMV'er. EØSU anbefaler, at man overvejer forslaget om, at »harmoniserede« standarder, der stammer fra det mandat, EU har givet til CEN, stilles til rådighed gratis eller for en symbolsk pris, så virksomhederne kan overholde deres juridiske forpligtelser. Gratis spredning via internettet er desuden allerede prøvet med succes af telekommunikationssektoren, der har sat visse standarder fra det europæiske institut for telestandarder (ETSI) direkte ud på nettet.

8.   Stabilisering af lovgivningen

| 8.1 | EØSU understreger, at det ikke altid er nødvendigt at ændre velgennemprøvede direktiver. Der er ingen tvivl om, at arbejdet med en gennemgribende forbedring af grunddirektiv 98/37/EF, det berømte »maskindirektiv«, har været særdeles komplekst, og at man til sidst nåede frem til den bedst mulige balance mellem de forskellige interesser. Man det vil måske i andre tilfælde være bedre at undgå for mange »forbedringer« som f.eks. ved at ændre direktiv 73/23/EF om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (lav elektrisk spænding) eller ved at sammenskrive direktiv 87/404/EF om simple trykbeholdere og direktiv 97/23/EF om trykbærende udstyr som foreslået af Kommissionen, hvilket sammenslutningen af maskinproducenter i brev af 5. november 2004 betegnede som uhensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

8.1

EØSU understreger, at det ikke altid er nødvendigt at ændre velgennemprøvede direktiver. Der er ingen tvivl om, at arbejdet med en gennemgribende forbedring af grunddirektiv 98/37/EF, det berømte »maskindirektiv«, har været særdeles komplekst, og at man til sidst nåede frem til den bedst mulige balance mellem de forskellige interesser. Man det vil måske i andre tilfælde være bedre at undgå for mange »forbedringer« som f.eks. ved at ændre direktiv 73/23/EF om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser (lav elektrisk spænding) eller ved at sammenskrive direktiv 87/404/EF om simple trykbeholdere og direktiv 97/23/EF om trykbærende udstyr som foreslået af Kommissionen, hvilket sammenslutningen af maskinproducenter i brev af 5. november 2004 betegnede som uhensigtsmæssigt.

| 8.2 | Markedet har vist behov for en stabil og klar lovgivningsramme, så det roligt kan planlægge investeringer og rette sig efter klare regler, der ikke bliver ændret for ofte. Der er på den anden side en konkret risiko for, at »forenkling« kan medføre større administrative omkostninger og en stigning i udgifterne til mere komplekse procedurer for overensstemmelsesvurdering. |
| --- | --- |

8.2

Markedet har vist behov for en stabil og klar lovgivningsramme, så det roligt kan planlægge investeringer og rette sig efter klare regler, der ikke bliver ændret for ofte. Der er på den anden side en konkret risiko for, at »forenkling« kan medføre større administrative omkostninger og en stigning i udgifterne til mere komplekse procedurer for overensstemmelsesvurdering.

| 8.3 | Hvad angår muligheden for at anvende EF-traktatens artikel 95, forstår EØSU fremstillingsvirksomhedernes behov, men understreger, at lovgivningsreferencerammen for vedtagelse af direktiver skal stemme overens med traktaternes grundprincipper, især princippet om et retsgrundlag for de forskellige direktiver. Det er indlysende, at fokus på retsaktens mål og indhold bør være de saglige referencekriterier for gennemførelsen af de forskellige standarder. Dette har EF-domstolen også udtalt sig om i forskellige domme, også for nylig. Den udelukker muligheden af et blandet retsgrundlag, hvor lovreferencerne er kontradiktoriske, eller hvor de ophobes på en sådan måde, at det begrænser Parlamentets rettigheder. I forbindelse med produktudformning, hvor hovedmålet er et andet, er det ikke altid muligt at opfylde virksomhedernes ønske om at henvise til EF-traktatens artikel 95, stk. 3, som jo begrænser medlemsstaternes beføjelser og styrker EU-reglerne, jf. f.eks. EF-traktatens artikel 137 og 175 (5). Virksomhederne peger på ekstraomkostningerne (som slutbrugeren kommer til at betale) ved at foretage de nødvendige ændringer af udformning og fremstilling af maskiner på grundlag af anmodninger fra de enkelte medlemsstater. Der bør udtænkes supplerende lovgivningsmodeller, som ikke overlapper hinanden, men begrænser medlemsstaterne muligheder for at vedtage forskellige separate foranstaltninger til et minimum. Disse foranstaltninger skal følge princippet om rimelighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

8.3

Hvad angår muligheden for at anvende EF-traktatens artikel 95, forstår EØSU fremstillingsvirksomhedernes behov, men understreger, at lovgivningsreferencerammen for vedtagelse af direktiver skal stemme overens med traktaternes grundprincipper, især princippet om et retsgrundlag for de forskellige direktiver. Det er indlysende, at fokus på retsaktens mål og indhold bør være de saglige referencekriterier for gennemførelsen af de forskellige standarder. Dette har EF-domstolen også udtalt sig om i forskellige domme, også for nylig. Den udelukker muligheden af et blandet retsgrundlag, hvor lovreferencerne er kontradiktoriske, eller hvor de ophobes på en sådan måde, at det begrænser Parlamentets rettigheder. I forbindelse med produktudformning, hvor hovedmålet er et andet, er det ikke altid muligt at opfylde virksomhedernes ønske om at henvise til EF-traktatens artikel 95, stk. 3, som jo begrænser medlemsstaternes beføjelser og styrker EU-reglerne, jf. f.eks. EF-traktatens artikel 137 og 175 (5). Virksomhederne peger på ekstraomkostningerne (som slutbrugeren kommer til at betale) ved at foretage de nødvendige ændringer af udformning og fremstilling af maskiner på grundlag af anmodninger fra de enkelte medlemsstater. Der bør udtænkes supplerende lovgivningsmodeller, som ikke overlapper hinanden, men begrænser medlemsstaterne muligheder for at vedtage forskellige separate foranstaltninger til et minimum. Disse foranstaltninger skal følge princippet om rimelighed og proportionalitet.

| 8.4 | Det nyligt vedtagne Reach-direktiv er en milepæl for beskyttelsen af forbrugere og arbejdstagere. EØSU har støttet de vedtagne tekniske løsninger og fleksibilitetsperspektivet i forbindelse med forenklingen, men påpeger med en vis bekymring, at små og mellemstore virksomheder kan få problemer, især hvis importkontrollen ikke er så streng, som gennemførelsen af dette fundamentale direktiv kræver det. EØSU opfordrer Kommissionen til nøje at kontrollere, hvordan medlemsstaterne overvåger markedet, da de netop inden for maskinsektoren tidligere har haft visse problemer med at varetage denne opgave effektivt, bl.a. på grund af de alt for knappe ressourcer, der er blevet tildelt de udpegede overvågningsorganer. Man kunne i denne forbindelse på grundlag af princippet om dominerende produktion i de enkelte medlemsstater dele opgaverne mellem overvågningsmyndighederne, f.eks. pr. produktionsområde (ventiler, udstyr til at løfte og håndtere varer, pumper og kompressorer, maskiner til fremstillingsindustrierne osv.). |
| --- | --- |

8.4

Det nyligt vedtagne Reach-direktiv er en milepæl for beskyttelsen af forbrugere og arbejdstagere. EØSU har støttet de vedtagne tekniske løsninger og fleksibilitetsperspektivet i forbindelse med forenklingen, men påpeger med en vis bekymring, at små og mellemstore virksomheder kan få problemer, især hvis importkontrollen ikke er så streng, som gennemførelsen af dette fundamentale direktiv kræver det. EØSU opfordrer Kommissionen til nøje at kontrollere, hvordan medlemsstaterne overvåger markedet, da de netop inden for maskinsektoren tidligere har haft visse problemer med at varetage denne opgave effektivt, bl.a. på grund af de alt for knappe ressourcer, der er blevet tildelt de udpegede overvågningsorganer. Man kunne i denne forbindelse på grundlag af princippet om dominerende produktion i de enkelte medlemsstater dele opgaverne mellem overvågningsmyndighederne, f.eks. pr. produktionsområde (ventiler, udstyr til at løfte og håndtere varer, pumper og kompressorer, maskiner til fremstillingsindustrierne osv.).

| 8.5 | Selvom maskinindustrien bidrager afgørende til hele den europæiske økonomi, investerer medlemsstaterne tilsyneladende meget lidt i de institutionelle aktiviteter, som de har ansvaret for. Kommissionen kunne kræve oplysninger herom og sammenligne dem med de resultater, der konkret er opnået. Ofte er det overladt til den enkeltes evne eller vilje at fastlægge kontrollernes kvalitet og antal, men meget afhænger af de disponible ressourcer. |
| --- | --- |

8.5

Selvom maskinindustrien bidrager afgørende til hele den europæiske økonomi, investerer medlemsstaterne tilsyneladende meget lidt i de institutionelle aktiviteter, som de har ansvaret for. Kommissionen kunne kræve oplysninger herom og sammenligne dem med de resultater, der konkret er opnået. Ofte er det overladt til den enkeltes evne eller vilje at fastlægge kontrollernes kvalitet og antal, men meget afhænger af de disponible ressourcer.

9.   Tekniske barrierer for fuld udvikling af det indre marked skal fjernes

| 9.1 | I medlemsstaternes lovgivning er der stadig en række tekniske hindringer, som skaber store problemer for virksomhederne. Det gælder f.eks. for mobile maskiner, der ikke er beregnet til vejtransport, når de skal benytte offentlige veje. Da EU's medlemsstater har forskellige regler på dette område, nogle strengere end andre, er virksomhederne nødt til at anskaffe sig flere forskellige maskiner. Der hersker også en vis terminologisk forvirring, f. eks. med hensyn til anvendelsen af »firmaer« og »virksomheder«. Kravet om revision i nogle medlemsstater medfører ekstraomkostninger, som ofte forøges for hvert land, der kræver, at et særligt organ foretager en inspektion såvel i udviklings- og afprøvningsfasen som i transportfasen. EØSU opfordrer til en hurtig harmonisering af lovgivningerne, især på sikkerhedsområdet. Hvad angår traktorer bør der udover de eksisterende bestemmelser om bakspejle og fartbegrænsninger fastlægges tekniske specifikationer for forlys og baglys samt bremselængde. Der kører stadig 40 år gamle traktorer rundt på de europæiske veje. En gradvis modernisering af vognparken ville skabe meget større aktiv og passiv sikkerhed. |
| --- | --- |

9.1

I medlemsstaternes lovgivning er der stadig en række tekniske hindringer, som skaber store problemer for virksomhederne. Det gælder f.eks. for mobile maskiner, der ikke er beregnet til vejtransport, når de skal benytte offentlige veje. Da EU's medlemsstater har forskellige regler på dette område, nogle strengere end andre, er virksomhederne nødt til at anskaffe sig flere forskellige maskiner. Der hersker også en vis terminologisk forvirring, f. eks. med hensyn til anvendelsen af »firmaer« og »virksomheder«. Kravet om revision i nogle medlemsstater medfører ekstraomkostninger, som ofte forøges for hvert land, der kræver, at et særligt organ foretager en inspektion såvel i udviklings- og afprøvningsfasen som i transportfasen. EØSU opfordrer til en hurtig harmonisering af lovgivningerne, især på sikkerhedsområdet. Hvad angår traktorer bør der udover de eksisterende bestemmelser om bakspejle og fartbegrænsninger fastlægges tekniske specifikationer for forlys og baglys samt bremselængde. Der kører stadig 40 år gamle traktorer rundt på de europæiske veje. En gradvis modernisering af vognparken ville skabe meget større aktiv og passiv sikkerhed.

| 9.2 | Med henblik på at regulere anvendelsen af arbejdsmaskiner på offentlige veje anbefaler EØSU især,






  — | at der vedtages et forslag til harmonisering af de gældende nationale lovgivninger om anvendelse af arbejdsmaskiner på offentlige veje, |
| --- | --- | --- |

9.2

Med henblik på at regulere anvendelsen af arbejdsmaskiner på offentlige veje anbefaler EØSU især,

—

at der vedtages et forslag til harmonisering af de gældende nationale lovgivninger om anvendelse af arbejdsmaskiner på offentlige veje,

| — | at den nye metode tages i anvendelse, |
| --- | --- |

—

at den nye metode tages i anvendelse,

| — | at der fastlægges referencestandarder, som lader formode, at reglerne er overholdt, |
| --- | --- |

—

at der fastlægges referencestandarder, som lader formode, at reglerne er overholdt,

| — | at der indføjes bestemmelser om overensstemmelsesvurderinger, som er strengere for visse systemer (styretøj, bremser). |
| --- | --- |

—

at der indføjes bestemmelser om overensstemmelsesvurderinger, som er strengere for visse systemer (styretøj, bremser).

10.   Fremtidig lovgivning: inddragelse og konsekvensanalyse

| 10.1 | EØSU opfordrer til tættere samarbejde mellem lovgiverne og de berørte parter om fremtidige reguleringspolitikker gennem en effektiv dialog, der ikke kun bør foregå elektronisk, da de berørte parter har behov for at tale sammen indbyrdes. EØSU mener, at løbende og hyppige høringer om specifikke emner kan forebygge problemer og dermed sikre en bedre lovgivningskvalitet og mere effektive standarder. |
| --- | --- |

10.1

EØSU opfordrer til tættere samarbejde mellem lovgiverne og de berørte parter om fremtidige reguleringspolitikker gennem en effektiv dialog, der ikke kun bør foregå elektronisk, da de berørte parter har behov for at tale sammen indbyrdes. EØSU mener, at løbende og hyppige høringer om specifikke emner kan forebygge problemer og dermed sikre en bedre lovgivningskvalitet og mere effektive standarder.

| 10.2 | Det er afgørende, mener EØSU, at udvikle en fælles metode for EU's institutioner — Parlamentet, Rådet og Kommissionen — til at analysere konsekvensen af de forskellige løsninger, samt et egnet kvalitetskontrolsystem. |
| --- | --- |

10.2

Det er afgørende, mener EØSU, at udvikle en fælles metode for EU's institutioner — Parlamentet, Rådet og Kommissionen — til at analysere konsekvensen af de forskellige løsninger, samt et egnet kvalitetskontrolsystem.

| 10.3 | Kommissionen bør altid overveje, om det er nødvendigt at lovgive for at nå de ønskede mål, eller om det er tilstrækkeligt med selvregulering eller samregulering. EØSU mener, at man blandt flere løsningsmuligheder bør vælge den, som kan sikre opnåelse af de samme mål med færrest omkostninger og den mindste administrative byrde, og som kan garantere størst gennemsigtighed og størst mulig inddragelse af de berørte parter. |
| --- | --- |

10.3

Kommissionen bør altid overveje, om det er nødvendigt at lovgive for at nå de ønskede mål, eller om det er tilstrækkeligt med selvregulering eller samregulering. EØSU mener, at man blandt flere løsningsmuligheder bør vælge den, som kan sikre opnåelse af de samme mål med færrest omkostninger og den mindste administrative byrde, og som kan garantere størst gennemsigtighed og størst mulig inddragelse af de berørte parter.

| 10.4 | Sektordialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller en fundamental rolle. Den fælles interesse kan udmøntes i initiativer til udvikling af særlige kurser i sikkerhed på arbejdspladsen, men også i løbende efteruddannelse, som ikke blot øger kvalifikationerne, men også bevidstheden om de forskellige problemer af ledelsesmæssig og organisatorisk art, der hænger sammen med en bedre og sikrere anvendelse af maskinerne. Gennem en dialog, der også omfatter repræsentanter for civilsamfundet og de lokale myndigheder, kan spørgsmålet om virksomhedernes sociale ansvar få en positiv indvirkning på udviklingen af en sikker og produktiv virksomhedskultur, især i de små og mellemstore virksomheder, hvor risikostyringen naturligvis er vanskeligere. |
| --- | --- |

10.4

Sektordialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller en fundamental rolle. Den fælles interesse kan udmøntes i initiativer til udvikling af særlige kurser i sikkerhed på arbejdspladsen, men også i løbende efteruddannelse, som ikke blot øger kvalifikationerne, men også bevidstheden om de forskellige problemer af ledelsesmæssig og organisatorisk art, der hænger sammen med en bedre og sikrere anvendelse af maskinerne. Gennem en dialog, der også omfatter repræsentanter for civilsamfundet og de lokale myndigheder, kan spørgsmålet om virksomhedernes sociale ansvar få en positiv indvirkning på udviklingen af en sikker og produktiv virksomhedskultur, især i de små og mellemstore virksomheder, hvor risikostyringen naturligvis er vanskeligere.

| 10.5 | EØSU finder det nyttigt at starte en debat, der giver alle de berørte parter lejlighed til at gøre status over EU-lovgivningen resultater og begrænsninger. En sådan status vil gøre det muligt at afstikke en fælles vej, så de forskellige igangværende initiativer ikke fører til delløsninger eller modstridende løsninger. Kommissionens beslutning om at gå det nye maskindirektiv igennem med de berørte parter går i den rigtige retning. Der bør iværksættes flere initiativer af denne slags. EØSU ønsker især at fremhæve forbindelserne mellem de forskellige initiativer, f.eks. initiativerne i handlingsprogrammet for reduktion af unødige administrative forpligtelser og den nye metode (den 14. februar 2007 vedtog Kommissionen på grundlag af en offentlig høring om det indre markeds fremtid sit forslag til Rådets og Europa-Parlamentets forordning og afgørelse om en ramme for revisionen af den nye metode). EØSU er overbevist om, at en god sammenkædning og en god koordinering af disse initiativer kan føre til en reel forbedring af den gældende lovgivning og en ensartet gennemførelse af den i EU's 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

10.5

EØSU finder det nyttigt at starte en debat, der giver alle de berørte parter lejlighed til at gøre status over EU-lovgivningen resultater og begrænsninger. En sådan status vil gøre det muligt at afstikke en fælles vej, så de forskellige igangværende initiativer ikke fører til delløsninger eller modstridende løsninger. Kommissionens beslutning om at gå det nye maskindirektiv igennem med de berørte parter går i den rigtige retning. Der bør iværksættes flere initiativer af denne slags. EØSU ønsker især at fremhæve forbindelserne mellem de forskellige initiativer, f.eks. initiativerne i handlingsprogrammet for reduktion af unødige administrative forpligtelser og den nye metode (den 14. februar 2007 vedtog Kommissionen på grundlag af en offentlig høring om det indre markeds fremtid sit forslag til Rådets og Europa-Parlamentets forordning og afgørelse om en ramme for revisionen af den nye metode). EØSU er overbevist om, at en god sammenkædning og en god koordinering af disse initiativer kan føre til en reel forbedring af den gældende lovgivning og en ensartet gennemførelse af den i EU's 27 medlemsstater.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 24 af 31.1.2006 (ordfører: Daniel Retureau) og EUT C 309 af 16.12.2006 (ordfører: Bryan Cassidy).

1

(2)  EUT C 267 af 27.10.2005 (ordfører: Joost van Iersel).

2

(3)  Udtalelse INT/352 under udarbejdelse (ordfører: Antonello Pezzini).

3

(4)  Udtalelse INT/353 under udarbejdelse (ordfører: Antonello Pezzini).

4

(5)  Sag C-94/03. EF-domstolens dom i sagen Kommissionen mod Rådet — Valg af retsgrundlag.

5

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/15

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«

KOM(2007) 22 endelig

(2008/C 10/04)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 7. februar 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Francis Davoust til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 144 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

1.   Sammenfatning og vigtigste henstillinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over, at Kommissionen i fremtiden agter »at forbedre lovgivningen« og »at fremme sammenhængende interaktion mellem de forskellige politikområder, at skabe forudsigelige forhold og at søge at beskytte det offentliges interesser (f.eks. inden for miljø og sikkerhed) og samtidig reducere de reguleringsmæssige byrder for industrien«. Udvalget er tilfreds med, at Kommissionen har demonstreret vilje til at benytte sig af en samlet tilgang, hvorved dels de forskellige aspekter af bilindustriens udvikling og dennes konkurrencedygtighed, dels branchens forskellige interessenter betragtes under ét. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over, at Kommissionen i fremtiden agter »at forbedre lovgivningen« og »at fremme sammenhængende interaktion mellem de forskellige politikområder, at skabe forudsigelige forhold og at søge at beskytte det offentliges interesser (f.eks. inden for miljø og sikkerhed) og samtidig reducere de reguleringsmæssige byrder for industrien«. Udvalget er tilfreds med, at Kommissionen har demonstreret vilje til at benytte sig af en samlet tilgang, hvorved dels de forskellige aspekter af bilindustriens udvikling og dennes konkurrencedygtighed, dels branchens forskellige interessenter betragtes under ét.

| 1.2 | På et mere overordnet plan er den samlede tilgang i CARS 21-initiativet udtryk for et ønske om samordning mellem synspunkterne hos de offentlige beslutningstagere og bilindustriens forskellige interessenter, hvilket EØSU bakker helhjertet op om. Kommissionens meddelelse, der sætter den hidtidige lovgivningsindsats ind i en sammenhæng, og som fastlægger, hvilke foranstaltninger der skal træffes på området i fremtiden, er en illustration dels af fordelene ved denne tilgang, dels de vanskeligheder, den er forbundet med. |
| --- | --- |

1.2

På et mere overordnet plan er den samlede tilgang i CARS 21-initiativet udtryk for et ønske om samordning mellem synspunkterne hos de offentlige beslutningstagere og bilindustriens forskellige interessenter, hvilket EØSU bakker helhjertet op om. Kommissionens meddelelse, der sætter den hidtidige lovgivningsindsats ind i en sammenhæng, og som fastlægger, hvilke foranstaltninger der skal træffes på området i fremtiden, er en illustration dels af fordelene ved denne tilgang, dels de vanskeligheder, den er forbundet med.

| 1.3 | Den valgte metodes væsentligste fortrin er, at den for samtlige interessenters vedkommende præciserer retningslinjerne i de af EU's politikker, der er relevante for bilindustrien. På alle de vigtigste områder er forudsigeligheden i EU's politikker blevet forbedret, og den reguleringsmæssige byrde, som industrien er underlagt, tilsvarende reduceret. |
| --- | --- |

1.3

Den valgte metodes væsentligste fortrin er, at den for samtlige interessenters vedkommende præciserer retningslinjerne i de af EU's politikker, der er relevante for bilindustrien. På alle de vigtigste områder er forudsigeligheden i EU's politikker blevet forbedret, og den reguleringsmæssige byrde, som industrien er underlagt, tilsvarende reduceret.

| 1.4 | Set på denne baggrund ligger den mindskelse af de reguleringsmæssige byrder, som erstatningen af de 38 EF-direktiver med FN/ECE-regulativer åbner op for, i direkte forlængelse af den valgte tilgang. Tilsvarende viser Kommissionens indsats på miljø- og vejsikkerhedsområderne, at en samlet tilgang er anvendelig i praksis, og at den i samtlige interessenters øjne dels øger bestemmelsernes legitimitet under ét, dels gør disse mere forudsigelige for producenterne. Metoden skaber således et fælles grundlag, som aktørernes initiativer kan tage udgangspunkt i. |
| --- | --- |

1.4

Set på denne baggrund ligger den mindskelse af de reguleringsmæssige byrder, som erstatningen af de 38 EF-direktiver med FN/ECE-regulativer åbner op for, i direkte forlængelse af den valgte tilgang. Tilsvarende viser Kommissionens indsats på miljø- og vejsikkerhedsområderne, at en samlet tilgang er anvendelig i praksis, og at den i samtlige interessenters øjne dels øger bestemmelsernes legitimitet under ét, dels gør disse mere forudsigelige for producenterne. Metoden skaber således et fælles grundlag, som aktørernes initiativer kan tage udgangspunkt i.

| 1.5 | Vanskelighederne ved anvendelsen af metoden bør imidlertid ligeledes understreges. De består i tre forhold:






  i) | ønsket om konsensus indebærer en tendens til at udskyde løsningen af konflikter, |
| --- | --- | --- |

1.5

Vanskelighederne ved anvendelsen af metoden bør imidlertid ligeledes understreges. De består i tre forhold:

i)

ønsket om konsensus indebærer en tendens til at udskyde løsningen af konflikter,

| ii) | substansen i analysen og henstillingerne er stærkt afhængige af, hvilke interessenter der høres, |
| --- | --- |

ii)

substansen i analysen og henstillingerne er stærkt afhængige af, hvilke interessenter der høres,

| iii) | valget af en integreret strategi kan indebære, at analysen af de opkastede problemstillinger udvander ansvarsfordelingen. |
| --- | --- |

iii)

valget af en integreret strategi kan indebære, at analysen af de opkastede problemstillinger udvander ansvarsfordelingen.

| 1.6 | Listen over de 39 planlagte forslag eller initiativer i Kommissionens meddelelse er særdeles omfattende, selvom hver enkelt af disse isoleret set forekommer forsvarlige. Som helhed betragtet er de 39 punkter imidlertid formentlig mere problematiske og giver anledning til en række uafklarede spørgsmål vedrørende de tilgodesete hensyn og tidsplanen. Således behandles miljø og vejsikkerhed som led i en integreret strategi, men de to områder er ikke selv genstand for en helhedsbetragtning. Havde man, som det er tilfældet i ekspertgruppens rapport, spurgt, hvilke produktpriser der krævedes for at leve op til samtlige planlagte krav, ville man uden tvivl have kunnet foretage denne helhedsbetragtning, men dette ville helt givet også åbent have peget på nødvendigheden af at træffe visse valg. Ekspertgruppen har ligeledes lagt vægt på, at dens konklusioner blev ledsaget af en »køreplan«, der skulle være retningsgivende for samtlige politiske beslutningstagere. Gruppens rapport var et konkret udtryk for den integrerede tilgang, som Kommissionen ønskede at fremme gennem CARS 21-initiativet. EØSU beklager, at Kommissionen i sin meddelelse, end ikke i ændret form, har stillet forslag om en sådan køreplan. |
| --- | --- |

1.6

Listen over de 39 planlagte forslag eller initiativer i Kommissionens meddelelse er særdeles omfattende, selvom hver enkelt af disse isoleret set forekommer forsvarlige. Som helhed betragtet er de 39 punkter imidlertid formentlig mere problematiske og giver anledning til en række uafklarede spørgsmål vedrørende de tilgodesete hensyn og tidsplanen. Således behandles miljø og vejsikkerhed som led i en integreret strategi, men de to områder er ikke selv genstand for en helhedsbetragtning. Havde man, som det er tilfældet i ekspertgruppens rapport, spurgt, hvilke produktpriser der krævedes for at leve op til samtlige planlagte krav, ville man uden tvivl have kunnet foretage denne helhedsbetragtning, men dette ville helt givet også åbent have peget på nødvendigheden af at træffe visse valg. Ekspertgruppen har ligeledes lagt vægt på, at dens konklusioner blev ledsaget af en »køreplan«, der skulle være retningsgivende for samtlige politiske beslutningstagere. Gruppens rapport var et konkret udtryk for den integrerede tilgang, som Kommissionen ønskede at fremme gennem CARS 21-initiativet. EØSU beklager, at Kommissionen i sin meddelelse, end ikke i ændret form, har stillet forslag om en sådan køreplan.

| 1.7 | Overordnet har ekspertgruppen for en stor del af analysens vedkommende taget udgangspunkt i bilproducenternes synspunkter. Resultatet er, at fremstillingen af de udestående spørgsmål i ret høj grad er præget af problemstillinger af produktmæssig og teknologisk art. EØSU understreger, at større lydhørhed over for bilisternes interesser ville have ført Kommissionen frem til en anden holdning. Derfor bør der i fremtiden gives mulighed for at revidere listen over relevante interessenter i takt med skiftende evalueringer af udviklingen. |
| --- | --- |

1.7

Overordnet har ekspertgruppen for en stor del af analysens vedkommende taget udgangspunkt i bilproducenternes synspunkter. Resultatet er, at fremstillingen af de udestående spørgsmål i ret høj grad er præget af problemstillinger af produktmæssig og teknologisk art. EØSU understreger, at større lydhørhed over for bilisternes interesser ville have ført Kommissionen frem til en anden holdning. Derfor bør der i fremtiden gives mulighed for at revidere listen over relevante interessenter i takt med skiftende evalueringer af udviklingen.

| 1.8 | Den integrerede strategi eller samlede tilgang indebærer en risiko for, at interessenterne hver især kræver, at det er modparten, der skal tilpasse sig. Således vil bilproducenterne i spørgsmål, der vedrører sikkerhed eller miljø, kunne hævde, at det er de ansvarlige for vejinfrastrukturen eller forbrugerne, der med deres adfærd forhindrer, at man opnår de målsætninger, man egentlig, navnlig takket være landvindinger af teknologisk art, kunne have opnået, og som parterne i øvrigt er enige om. |
| --- | --- |

1.8

Den integrerede strategi eller samlede tilgang indebærer en risiko for, at interessenterne hver især kræver, at det er modparten, der skal tilpasse sig. Således vil bilproducenterne i spørgsmål, der vedrører sikkerhed eller miljø, kunne hævde, at det er de ansvarlige for vejinfrastrukturen eller forbrugerne, der med deres adfærd forhindrer, at man opnår de målsætninger, man egentlig, navnlig takket være landvindinger af teknologisk art, kunne have opnået, og som parterne i øvrigt er enige om.

| 1.9 | Samlet peger disse forhold på, at Kommissionens meddelelse ikke har kunnet give en fyldestgørende fremstilling af bilpolitikken eller af de valg, der skal træffes i forbindelse hermed. EØSU støtter den valgte metode i den forstand, at det drejer sig om at holde liv i en offentlig debat om bilpolitikken, der er åben for alle arbejdsmarkedets parter samt interessenterne i bredere forstand, og om at klarlægge det grundlag, hvorpå de valg, der til enhver tid skal foretages, kan træffes, snarere end om én gang for alle at lave en liste over alle tænkelige fremgangsmåder og derefter at overlade det til eksperterne og producenterne at mægle mellem modstridende hensyn. |
| --- | --- |

1.9

Samlet peger disse forhold på, at Kommissionens meddelelse ikke har kunnet give en fyldestgørende fremstilling af bilpolitikken eller af de valg, der skal træffes i forbindelse hermed. EØSU støtter den valgte metode i den forstand, at det drejer sig om at holde liv i en offentlig debat om bilpolitikken, der er åben for alle arbejdsmarkedets parter samt interessenterne i bredere forstand, og om at klarlægge det grundlag, hvorpå de valg, der til enhver tid skal foretages, kan træffes, snarere end om én gang for alle at lave en liste over alle tænkelige fremgangsmåder og derefter at overlade det til eksperterne og producenterne at mægle mellem modstridende hensyn.

| 1.10 | Kommissionen slutter sin meddelelse med at sige, »at der er en enestående chance for at udvikle en klart defineret kultur for udvikling af industripolitikker. Kommissionen finder, at principper vedrørende lovgivningens kvalitet, forenkling af lovgivningen, konsekvensanalyser, høring af interessenter, tidsplaner for gennemførelse og valget af instrumenter bør spille en central rolle ved udformning af lovforslag«.
  EØSU tilslutter sig dette synspunkt og ønsker med denne udtalelse at bidrage til, at Kommissionen i fuldt omfang kan realisere sin holdning.
  Udvalget henstiller derfor:






  — | at give industrien tid til at indføre den teknologi, der er nødvendig for at kunne leve op til de strengere krav, uden at disse medfører væsentligt dyrere produkter og i sidste ende en opbremsning af fornyelsen af bilparkerne, |
| --- | --- | --- |

1.10

Kommissionen slutter sin meddelelse med at sige, »at der er en enestående chance for at udvikle en klart defineret kultur for udvikling af industripolitikker. Kommissionen finder, at principper vedrørende lovgivningens kvalitet, forenkling af lovgivningen, konsekvensanalyser, høring af interessenter, tidsplaner for gennemførelse og valget af instrumenter bør spille en central rolle ved udformning af lovforslag«.

EØSU tilslutter sig dette synspunkt og ønsker med denne udtalelse at bidrage til, at Kommissionen i fuldt omfang kan realisere sin holdning.

Udvalget henstiller derfor:

—

at give industrien tid til at indføre den teknologi, der er nødvendig for at kunne leve op til de strengere krav, uden at disse medfører væsentligt dyrere produkter og i sidste ende en opbremsning af fornyelsen af bilparkerne,

| — | i forbindelse med miljøproblematikken ikke kun at se på CO2-spørgsmålet og ikke kun interessere sig for de tekniske løsninger med det formål at udvikle en mere helhedsorienteret og åben tilgang til biltrafikkens og vejtransportens samfundsmæssige betydning i EU, |
| --- | --- |

—

i forbindelse med miljøproblematikken ikke kun at se på CO2-spørgsmålet og ikke kun interessere sig for de tekniske løsninger med det formål at udvikle en mere helhedsorienteret og åben tilgang til biltrafikkens og vejtransportens samfundsmæssige betydning i EU,

| — | at sammenkalde et forum vedrørende omstrukturering til at foretage dels den evaluering, der er planlagt i 2009, dels de konsekvensanalyser, som denne skal bygge på, idet den integrerede tilgang i CARS 21-initiativet fastholdes, og metodens legitimitet øges, både i processens tidlige stadier (interessentlistens sammensætning) og i de sene (indarbejdelse af arbejdsgruppernes henstillinger), |
| --- | --- |

—

at sammenkalde et forum vedrørende omstrukturering til at foretage dels den evaluering, der er planlagt i 2009, dels de konsekvensanalyser, som denne skal bygge på, idet den integrerede tilgang i CARS 21-initiativet fastholdes, og metodens legitimitet øges, både i processens tidlige stadier (interessentlistens sammensætning) og i de sene (indarbejdelse af arbejdsgruppernes henstillinger),

| — | mere direkte og hurtigere at inddrage EØSU, hvis karakter og sammensætning netop giver Kommissionen mulighed for at involvere de forskellige europæiske interessenter i de politikker, den fører til gavn for de pågældende. |
| --- | --- |

—

mere direkte og hurtigere at inddrage EØSU, hvis karakter og sammensætning netop giver Kommissionen mulighed for at involvere de forskellige europæiske interessenter i de politikker, den fører til gavn for de pågældende.

2.   Kommissionens forslag

2.1   Kommissionens metode: CARS 21-initiativet som nyskabelse og forbillede

| 2.1.1 | Som led i Kommissionens politik for at højne kvaliteten i det lovgivningsmæssige arbejde og imødegå udfordringerne i en mere udbredt verdensomspændende konkurrence, opfordrede den i 2004 ekspertgruppen, CARS 21, som samlede de vigtigste interessenter (medlemsstater, industrien, ngo'er og medlemmer af Europa-Parlamentet), men også de tre vigtigste kommissærer, der var inddraget i sagen (erhvervs- og virksomhedspolitik, miljø, transport) til at fremsætte anbefalinger med hensyn til fremtidige politiske tiltag. |
| --- | --- |

2.1.1

Som led i Kommissionens politik for at højne kvaliteten i det lovgivningsmæssige arbejde og imødegå udfordringerne i en mere udbredt verdensomspændende konkurrence, opfordrede den i 2004 ekspertgruppen, CARS 21, som samlede de vigtigste interessenter (medlemsstater, industrien, ngo'er og medlemmer af Europa-Parlamentet), men også de tre vigtigste kommissærer, der var inddraget i sagen (erhvervs- og virksomhedspolitik, miljø, transport) til at fremsætte anbefalinger med hensyn til fremtidige politiske tiltag.

| 2.1.2 | Nærmere bestemt var ekspertgruppens mandat, der blev udformet på daværende tidspunkt, følgende: At komme med henstillinger til de offentlige myndigheders politikker og de lovgivningsmæssige rammer for den europæiske bilindustri på kort, mellemlang og lang sigt med det formål at forbedre dens konkurrenceevne på verdensmarkedet og fastholde beskæftigelsen i industrien, og samtidig sørge for mere miljøvenlige og sikrere biler til overkommelige priser for borgerne. |
| --- | --- |

2.1.2

Nærmere bestemt var ekspertgruppens mandat, der blev udformet på daværende tidspunkt, følgende: At komme med henstillinger til de offentlige myndigheders politikker og de lovgivningsmæssige rammer for den europæiske bilindustri på kort, mellemlang og lang sigt med det formål at forbedre dens konkurrenceevne på verdensmarkedet og fastholde beskæftigelsen i industrien, og samtidig sørge for mere miljøvenlige og sikrere biler til overkommelige priser for borgerne.

| 2.1.3 | Det var således Kommissionens hensigt med bilen som eksempel at illustrere moderniseringen af dens industripolitiske indgreb ved udtrykkeligt at forbinde disse med Lissabon-dagsordenen: For at sikre en bæredygtig udvikling af produktionen, der er økonomisk holdbar og samtidig socialt ansvarlig og miljøvenlig, ønsker Kommissionen, at der forud for dens indgreb foregår en bredere anlagt samordning af interessenternes synspunkter for både at klarlægge nutidige og fremtidige forhold og skabe bred enighed om, hvad der er behov for at gøre. I dette tilfælde var det bilproducenterne, olieproducenterne, underleverandørerne, forhandlerne og værkstederne, brugerne, de nationale myndigheder samt de tre vigtigste berørte generaldirektorater i Kommissionen (miljø, energi og transport, erhvervs- og virksomhedspolitik), der var repræsenteret i den nedsatte ekspertgruppe. GD for Erhvervs- og Virksomhedspolitik stod for koordineringen af arbejdet, der strakte sig over hele 2005. I 2005 blev der afholdt en offentlig høring. Arbejdsgruppens rapport blev vedtaget i december 2005. Rapportens konklusioner var i 2006 genstand for en bredt anlagt offentlig høring. Kommissionens meddelelse er baseret dels på CARS 21-rapporten, dels på de 34 bidrag, der blev modtaget i 2006. |
| --- | --- |

2.1.3

Det var således Kommissionens hensigt med bilen som eksempel at illustrere moderniseringen af dens industripolitiske indgreb ved udtrykkeligt at forbinde disse med Lissabon-dagsordenen: For at sikre en bæredygtig udvikling af produktionen, der er økonomisk holdbar og samtidig socialt ansvarlig og miljøvenlig, ønsker Kommissionen, at der forud for dens indgreb foregår en bredere anlagt samordning af interessenternes synspunkter for både at klarlægge nutidige og fremtidige forhold og skabe bred enighed om, hvad der er behov for at gøre. I dette tilfælde var det bilproducenterne, olieproducenterne, underleverandørerne, forhandlerne og værkstederne, brugerne, de nationale myndigheder samt de tre vigtigste berørte generaldirektorater i Kommissionen (miljø, energi og transport, erhvervs- og virksomhedspolitik), der var repræsenteret i den nedsatte ekspertgruppe. GD for Erhvervs- og Virksomhedspolitik stod for koordineringen af arbejdet, der strakte sig over hele 2005. I 2005 blev der afholdt en offentlig høring. Arbejdsgruppens rapport blev vedtaget i december 2005. Rapportens konklusioner var i 2006 genstand for en bredt anlagt offentlig høring. Kommissionens meddelelse er baseret dels på CARS 21-rapporten, dels på de 34 bidrag, der blev modtaget i 2006.

| 2.1.4 | CARS 21-rapporten nævner Kommissionens meget rosværdige indsats for at undgå knopskydning af ukoordinerede og derfor ikke altid indbyrdes forenelige lovgivningsinitiativer. |
| --- | --- |

2.1.4

CARS 21-rapporten nævner Kommissionens meget rosværdige indsats for at undgå knopskydning af ukoordinerede og derfor ikke altid indbyrdes forenelige lovgivningsinitiativer.

| 2.1.5 | Med samme formål forfægter arbejdsgruppen, hvilket den gentager ved flere lejligheder, en tilgang, den kalder helhedsorienteret, og som består i en bestræbelse på at klarlægge, hvordan de forskellige aspekter griber ind i hinanden. Ekspertgruppen ønsker på denne måde at gøre lovgivningen mere forståelig og forudsigelig og derved undgå, at Kommissionens forskellige generaldirektorater træffer foranstaltninger, hvis konsekvenser er uafklarede, og hvis indbyrdes forenelighed der ikke er kontrol med. |
| --- | --- |

2.1.5

Med samme formål forfægter arbejdsgruppen, hvilket den gentager ved flere lejligheder, en tilgang, den kalder helhedsorienteret, og som består i en bestræbelse på at klarlægge, hvordan de forskellige aspekter griber ind i hinanden. Ekspertgruppen ønsker på denne måde at gøre lovgivningen mere forståelig og forudsigelig og derved undgå, at Kommissionens forskellige generaldirektorater træffer foranstaltninger, hvis konsekvenser er uafklarede, og hvis indbyrdes forenelighed der ikke er kontrol med.

| 2.1.6 | I sin endelige rapport har arbejdsgruppen udarbejdet en liste over 18 henstillinger, der er ordnet i 7 hovedafsnit: Forbedring af lovgivningen, miljø, vejsikkerhed, handel, forskning og udvikling, beskatning og finanspolitiske incitamenter samt intellektuel ejendomsret. Afslutningsvis foreslår gruppen ligeledes en »køreplan« for de politiske beslutningstagere og for den lovgivning, der i det kommende tiår kommer til at påvirke bilindustrien. Helt i overensstemmelse med den af Kommissionen fastlagte målsætning var formålet med den således udformede køreplan at skabe dels sammenhæng i de af EU's politikker, der er relevante for bilindustrien, dels den forudsigelighed, de private investorer har brug for, hvis branchens konkurrencedygtighed skal sikres; ved at udstikke retningslinjerne for det lovgivningsarbejde, der skal foretages i de kommende år, skulle køreplanen garantere netop denne forudsigelighed. |
| --- | --- |

2.1.6

I sin endelige rapport har arbejdsgruppen udarbejdet en liste over 18 henstillinger, der er ordnet i 7 hovedafsnit: Forbedring af lovgivningen, miljø, vejsikkerhed, handel, forskning og udvikling, beskatning og finanspolitiske incitamenter samt intellektuel ejendomsret. Afslutningsvis foreslår gruppen ligeledes en »køreplan« for de politiske beslutningstagere og for den lovgivning, der i det kommende tiår kommer til at påvirke bilindustrien. Helt i overensstemmelse med den af Kommissionen fastlagte målsætning var formålet med den således udformede køreplan at skabe dels sammenhæng i de af EU's politikker, der er relevante for bilindustrien, dels den forudsigelighed, de private investorer har brug for, hvis branchens konkurrencedygtighed skal sikres; ved at udstikke retningslinjerne for det lovgivningsarbejde, der skal foretages i de kommende år, skulle køreplanen garantere netop denne forudsigelighed.

| 2.1.7 | Meddelelsen er Kommissionens reaktion på den rapport, som CARS 21-gruppen har fremlagt. Den omfatter både Kommissionens vurdering af henstillingerne og de reaktioner, som CARS 21-rapporten fremkaldte i forbindelse med den høring, der blev afholdt i 2006. Den skitserer, i hvilken retning Kommissionen agter at styre den fremtidige bilpolitik. De vigtigste indsatsområder er følgende:






  — | Reduktion af den administrative byrde: Kommissionen foreslår at erstatte 38 fællesskabsdirektiver med internationale FN/ECE (1)-regulativer for bl.a. dæk, sikkerhedsglas, tågelygter og sikkerhedsseler. Industrien vil således kunne støtte sig til en enkelt tekst, der finder anvendelse i hele verden. Der vil også blive indført procedurer for automatisk og virtuel prøvning i 25 direktiver og FN/ECE-regulativer med henblik på at mindske omkostningerne ved overholdelse af reglerne og gøre de administrative procedurer mindre tidskrævende og bekostelige. |
| --- | --- | --- |

2.1.7

Meddelelsen er Kommissionens reaktion på den rapport, som CARS 21-gruppen har fremlagt. Den omfatter både Kommissionens vurdering af henstillingerne og de reaktioner, som CARS 21-rapporten fremkaldte i forbindelse med den høring, der blev afholdt i 2006. Den skitserer, i hvilken retning Kommissionen agter at styre den fremtidige bilpolitik. De vigtigste indsatsområder er følgende:

—

Reduktion af den administrative byrde: Kommissionen foreslår at erstatte 38 fællesskabsdirektiver med internationale FN/ECE (1)-regulativer for bl.a. dæk, sikkerhedsglas, tågelygter og sikkerhedsseler. Industrien vil således kunne støtte sig til en enkelt tekst, der finder anvendelse i hele verden. Der vil også blive indført procedurer for automatisk og virtuel prøvning i 25 direktiver og FN/ECE-regulativer med henblik på at mindske omkostningerne ved overholdelse af reglerne og gøre de administrative procedurer mindre tidskrævende og bekostelige.

| — | Reduktion af CO2-emissioner: Kommissionens strategi er baseret på en integreret tilgang, der ikke blot omfatter motorteknologi, men også teknologiske forbedringer (så som mindstekrav til klimaanlægs effektivitet, fastsættelse af maksimalværdier for bildæks rullemodstand og anvendelse af gearskifteindikatorer) og en øget anvendelse af biobrændstoffer. Strategien fremhæver ligeledes enigheden blandt medlemsstaterne om en yderligere indsats med hensyn til bl.a. trafikforvaltning, bedre køreadfærd, infrastruktur samt en ny reduktion af CO2-emmissioner. |
| --- | --- |

—

Reduktion af CO2-emissioner: Kommissionens strategi er baseret på en integreret tilgang, der ikke blot omfatter motorteknologi, men også teknologiske forbedringer (så som mindstekrav til klimaanlægs effektivitet, fastsættelse af maksimalværdier for bildæks rullemodstand og anvendelse af gearskifteindikatorer) og en øget anvendelse af biobrændstoffer. Strategien fremhæver ligeledes enigheden blandt medlemsstaterne om en yderligere indsats med hensyn til bl.a. trafikforvaltning, bedre køreadfærd, infrastruktur samt en ny reduktion af CO2-emmissioner.

| — | Vejsikkerhed: Kommissionen mener, at en effektiv vejsikkerhedsstrategi bør baseres på en kombination af forbedringer inden for bilteknologi, vejinfrastruktur, bilisternes køreadfærd og håndhævelse. Der fremsættes forslag til i alt 11 nye tiltag, herunder en obligatorisk elektronisk stabilitetskontrol, et system, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, samt obligatorisk kørelys for nye køretøjer. |
| --- | --- |

—

Vejsikkerhed: Kommissionen mener, at en effektiv vejsikkerhedsstrategi bør baseres på en kombination af forbedringer inden for bilteknologi, vejinfrastruktur, bilisternes køreadfærd og håndhævelse. Der fremsættes forslag til i alt 11 nye tiltag, herunder en obligatorisk elektronisk stabilitetskontrol, et system, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, samt obligatorisk kørelys for nye køretøjer.

| — | Handelspolitik: Kommissionen foreslår at overveje muligheden for at forhandle bilaterale frihandelsaftaler med tredjelande (særligt i Asien) for at forbedre markedsadgangen og understreger behovet for, at intellektuelle ejendomsrettigheder håndhæves globalt. |
| --- | --- |

—

Handelspolitik: Kommissionen foreslår at overveje muligheden for at forhandle bilaterale frihandelsaftaler med tredjelande (særligt i Asien) for at forbedre markedsadgangen og understreger behovet for, at intellektuelle ejendomsrettigheder håndhæves globalt.

| — | Forskning og udvikling: Der lægges særlig vægt på vedvarende og ikke-forurenende brændstoffer, rene køretøjer samt intelligente veje og køretøjer. Med cirka 20 mia. EUR (ca. 5 % af sektorens omsætning) investeret i forskning og produktudvikling er bilindustrien den største industrielle F&U-investor i Europa i absolutte tal. |
| --- | --- |

—

Forskning og udvikling: Der lægges særlig vægt på vedvarende og ikke-forurenende brændstoffer, rene køretøjer samt intelligente veje og køretøjer. Med cirka 20 mia. EUR (ca. 5 % af sektorens omsætning) investeret i forskning og produktudvikling er bilindustrien den største industrielle F&U-investor i Europa i absolutte tal.

3.   EØSU's bemærkninger

Før der gås ind på fordele og ulemper ved den nye tilgang til problemstillingerne inden for bilpolitikken og sektorpolitikkerne generelt, vil nærværende udtalelse gennemgå meddelelsens fem hovedområder og de forslag, Kommissionen stiller under hvert enkelt af dem.

3.1   Det indre marked, forenkling og internationalisering af lovrammen

| 3.1.1 | EØSU støtter forslaget om i fremtiden at udvide anvendelsesområdet for rammedirektivet om typegodkendelse af motorkøretøjer til alle køretøjsklasser. Udvalget fremhæver navnlig foranstaltningens betydning for kontrollen med reservedele. |
| --- | --- |

3.1.1

EØSU støtter forslaget om i fremtiden at udvide anvendelsesområdet for rammedirektivet om typegodkendelse af motorkøretøjer til alle køretøjsklasser. Udvalget fremhæver navnlig foranstaltningens betydning for kontrollen med reservedele.

| 3.1.2 | Udvalget støtter Kommissionens udtrykkelige ønske om at forenkle og internationalisere lovrammen, samtidig med at udvalget advarer imod, at harmoniseringsbestræbelserne får forrang for alle andre overvejelser. |
| --- | --- |

3.1.2

Udvalget støtter Kommissionens udtrykkelige ønske om at forenkle og internationalisere lovrammen, samtidig med at udvalget advarer imod, at harmoniseringsbestræbelserne får forrang for alle andre overvejelser.

| 3.1.3 | I den forstand bakker EØSU uden forbehold op om Kommissionen, når denne siger, at den »er opmærksom på behovet for at bevare muligheden for, at EU fortsat kan lovgive uafhængigt af FN/ECE-systemet, hvor dette er krævet, med henblik på at opfylde EU's mål med hensyn til sundhed, miljø og andre politikker«, idet udvalget dog i lighed med Kommissionen mener, at multilaterale forpligtelser principielt bør have forrang. Selv på baggrund af det potentielle konfliktstof i den slags bestemmelser om international samhandel og markedsadgang bør man rent faktisk holde fast i det ovenfor anførte forbehold for at give de europæiske bilproducenter mulighed for at reagere på en eventuel vedtagelse andetsteds i verden af bestemmelser, der kan skade industriens konkurrencedygtighed. |
| --- | --- |

3.1.3

I den forstand bakker EØSU uden forbehold op om Kommissionen, når denne siger, at den »er opmærksom på behovet for at bevare muligheden for, at EU fortsat kan lovgive uafhængigt af FN/ECE-systemet, hvor dette er krævet, med henblik på at opfylde EU's mål med hensyn til sundhed, miljø og andre politikker«, idet udvalget dog i lighed med Kommissionen mener, at multilaterale forpligtelser principielt bør have forrang. Selv på baggrund af det potentielle konfliktstof i den slags bestemmelser om international samhandel og markedsadgang bør man rent faktisk holde fast i det ovenfor anførte forbehold for at give de europæiske bilproducenter mulighed for at reagere på en eventuel vedtagelse andetsteds i verden af bestemmelser, der kan skade industriens konkurrencedygtighed.

3.2   Bæredygtig vejtransport

| 3.2.1 | EØSU påskønner kvaliteten af de trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på en bæredygtig vejtransport. I forlængelse af Kommissionens tilsagn om fremover opmærksomt »at bestræbe sig på at undersøge de beskæftigelsesmæssige og [konkurrencemæssige] virkninger af lovgivningstiltag« vil udvalget over for Kommissionen indskærpe, at der er behov for, at bilindustrien får tilstrækkelig tid til at udvikle den nødvendige teknologi til at kunne leve op til de strengere krav, uden at dette medfører væsentligt dyrere produkter og dermed i sidste ende en opbremsning i fornyelsen af bilparken. Behandlingen af denne problemstilling, hvis betydning blev fremhævet i CARS 21-rapporten, forekommer en anelse mere stedmoderlig i Kommissionens meddelelse. |
| --- | --- |

3.2.1

EØSU påskønner kvaliteten af de trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på en bæredygtig vejtransport. I forlængelse af Kommissionens tilsagn om fremover opmærksomt »at bestræbe sig på at undersøge de beskæftigelsesmæssige og [konkurrencemæssige] virkninger af lovgivningstiltag« vil udvalget over for Kommissionen indskærpe, at der er behov for, at bilindustrien får tilstrækkelig tid til at udvikle den nødvendige teknologi til at kunne leve op til de strengere krav, uden at dette medfører væsentligt dyrere produkter og dermed i sidste ende en opbremsning i fornyelsen af bilparken. Behandlingen af denne problemstilling, hvis betydning blev fremhævet i CARS 21-rapporten, forekommer en anelse mere stedmoderlig i Kommissionens meddelelse.

| 3.2.2 | I denne sammenhæng noterer EØSU sig ligeledes Kommissionens vilje til i fremtiden at tage bedre højde for virkelighedstro emissioner (jf. punkt 8), men beklager, at Kommissionen ikke drager konsekvensen af denne åbning med hensyn til kontrol, vedligeholdelse og muligheden for at reparere køretøjerne. |
| --- | --- |

3.2.2

I denne sammenhæng noterer EØSU sig ligeledes Kommissionens vilje til i fremtiden at tage bedre højde for virkelighedstro emissioner (jf. punkt 8), men beklager, at Kommissionen ikke drager konsekvensen af denne åbning med hensyn til kontrol, vedligeholdelse og muligheden for at reparere køretøjerne.

| 3.2.3 | EØSU understreger, at den af Kommissionen forfægtede integrerede strategi resulterer i en fokusering på forurenende emissioner, herunder navnlig nyindregistrerede bilers CO2-udledninger i EU i de kommende år. Reelt interesserer Kommissionen sig kun for de tekniske løsninger (biobrændstoffer, brint, intelligente køretøjer og transportsystemer) eller de løsninger af økonomisk art (mulig inddragelse af vejtransportsektoren), den selv ønsker at fremme. EØSU beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt mulighederne i en mere helhedsorienteret tilgang, der i højere grad ser på biltrafikkens og vejtransportens samlede samfundsmæssige betydning i EU. |
| --- | --- |

3.2.3

EØSU understreger, at den af Kommissionen forfægtede integrerede strategi resulterer i en fokusering på forurenende emissioner, herunder navnlig nyindregistrerede bilers CO2-udledninger i EU i de kommende år. Reelt interesserer Kommissionen sig kun for de tekniske løsninger (biobrændstoffer, brint, intelligente køretøjer og transportsystemer) eller de løsninger af økonomisk art (mulig inddragelse af vejtransportsektoren), den selv ønsker at fremme. EØSU beklager, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt mulighederne i en mere helhedsorienteret tilgang, der i højere grad ser på biltrafikkens og vejtransportens samlede samfundsmæssige betydning i EU.

| 3.2.4 | EØSU vil her understrege, at CARS 21-rapporten bl.a. udtrykkeligt lagde vægt på tempoet i fornyelsen af bilparken og fremhævede dette som en nøgleparameter. Tilsvarende var rapporten stærkt optaget af trafikbelastningens betydning. Udvalget så gerne, at mulighederne for at støtte mere miljøvenlige biler sammen med andre tiltag, så som nye former for at få adgang til bil, i fremtiden undersøges på lige fod med de tekniske løsninger. |
| --- | --- |

3.2.4

EØSU vil her understrege, at CARS 21-rapporten bl.a. udtrykkeligt lagde vægt på tempoet i fornyelsen af bilparken og fremhævede dette som en nøgleparameter. Tilsvarende var rapporten stærkt optaget af trafikbelastningens betydning. Udvalget så gerne, at mulighederne for at støtte mere miljøvenlige biler sammen med andre tiltag, så som nye former for at få adgang til bil, i fremtiden undersøges på lige fod med de tekniske løsninger.

| 3.2.5 | EØSU ønsker at understrege, at udbuddet af og efterspørgslen efter mere miljøvenlige køretøjer bør stimuleres. Kommissionen bør derfor med henblik på bestemte køretøjs- og brændstoftyper, f.eks. afhængig af CO2-emissionen, udarbejde samordnede finanspolitiske incitamenter, der er teknisk neutrale og harmoniserede i videst muligt omfang, hvilket ville bidrage til at mindske køretøjernes udledning af CO2 og samtidig påvirke forbrugerne og efterspørgslen direkte. |
| --- | --- |

3.2.5

EØSU ønsker at understrege, at udbuddet af og efterspørgslen efter mere miljøvenlige køretøjer bør stimuleres. Kommissionen bør derfor med henblik på bestemte køretøjs- og brændstoftyper, f.eks. afhængig af CO2-emissionen, udarbejde samordnede finanspolitiske incitamenter, der er teknisk neutrale og harmoniserede i videst muligt omfang, hvilket ville bidrage til at mindske køretøjernes udledning af CO2 og samtidig påvirke forbrugerne og efterspørgslen direkte.

3.3   Øget sikkerhed på Europas veje

| 3.3.1 | EØSU støtter den af Kommissionen forfægtede samlede tilgang til vejsikkerheden, som er baseret »på interaktionen mellem forbedringer inden for automobilteknologi, vejinfrastruktur, trafikanternes adfærd og håndhævelse.« |
| --- | --- |

3.3.1

EØSU støtter den af Kommissionen forfægtede samlede tilgang til vejsikkerheden, som er baseret »på interaktionen mellem forbedringer inden for automobilteknologi, vejinfrastruktur, trafikanternes adfærd og håndhævelse.«

| 3.3.2 | De spørgsmål, der havde betydning for behandlingen af miljøproblematikken, er også relevante i denne sammenhæng. Én af de centrale formuleringer i CARS 21-rapporten, der viser, at det undertiden og til ulempe for køretøjernes miljøvenlighed og sikkerhed kan være nødvendigt at tage andre hensyn, var således formuleringen »at a price affordable to the consumer« (til en overkommelig pris for forbrugerne). Det er ikke en formulering, Kommissionen gentager. |
| --- | --- |

3.3.2

De spørgsmål, der havde betydning for behandlingen af miljøproblematikken, er også relevante i denne sammenhæng. Én af de centrale formuleringer i CARS 21-rapporten, der viser, at det undertiden og til ulempe for køretøjernes miljøvenlighed og sikkerhed kan være nødvendigt at tage andre hensyn, var således formuleringen »at a price affordable to the consumer« (til en overkommelig pris for forbrugerne). Det er ikke en formulering, Kommissionen gentager.

| 3.3.3 | Listen over forslag til vejsikkerhed i Kommissionens meddelelse ser således ud (2):






  — | gøre Isofix-barnefastholdelsessystemer obligatoriske på alle køretøjer i klasse M1, |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Listen over forslag til vejsikkerhed i Kommissionens meddelelse ser således ud (2):

—

gøre Isofix-barnefastholdelsessystemer obligatoriske på alle køretøjer i klasse M1,

| — | gøre brugen af kørelys obligatorisk (der blev den 1. august 2006 iværksat en offentlig høring om dette), |
| --- | --- |

—

gøre brugen af kørelys obligatorisk (der blev den 1. august 2006 iværksat en offentlig høring om dette),

| — | gøre elektronisk stabilitetskontrol obligatorisk — i begyndelsen på tunge køretøjer, senere på personbiler og lette køretøjer — så snart de nødvendige prøvningsmetoder er udviklet, |
| --- | --- |

—

gøre elektronisk stabilitetskontrol obligatorisk — i begyndelsen på tunge køretøjer, senere på personbiler og lette køretøjer — så snart de nødvendige prøvningsmetoder er udviklet,

| — | gøre systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, obligatoriske på alle nye køretøjer, |
| --- | --- |

—

gøre systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, obligatoriske på alle nye køretøjer,

| — | ændre kravene i forbindelse med anden fase i direktivet om beskyttelse af fodgængere med henblik på at forbedre bestemmelserne i direktiv 2003/102/EF (3). |
| --- | --- |

—

ændre kravene i forbindelse med anden fase i direktivet om beskyttelse af fodgængere med henblik på at forbedre bestemmelserne i direktiv 2003/102/EF (3).

| 3.3.4 | Ud fra et ønske om, at forslagene kan muliggøre en rimelig forhøjelse af bilernes nyanskaffelsespris, foreslår EØSU en tilgang, der i højere grad tager udgangspunkt i bilpriserne og deres indflydelse på tempoet i fornyelsen af bilparken og følgelig på vejsikkerheden. Udvalget henleder opmærksomheden på forsinkelsen af anden fase af direktivforslaget om beskyttelse af fodgængere, der medfører en afkortelse af den frist, producenterne har behov for med henblik på at gennemføre direktivet, og som vanskeliggør planlægningen af de foranstaltninger, der skal træffes. EØSU understreger endvidere, at der bør foretages en hurtig præcisering såvel af tidsplanen for direktivets gennemførelse som af de konkrete krav, producenterne skal leve op til. EØSU opfordrer Kommissionen til at erkende, at vejsikkerhed også indebærer, at den eksisterende bilpark vedligeholdes af forbrugerne, selv når den er gammel. Udvalget henstiller, at der foretages en vurdering og klassificering af de planlagte foranstaltninger på baggrund af en cost/benefit-analyse, der tager hensyn til hver enkelt foranstaltnings omkostninger for brugerne og dens formodede virkning på antallet af ulykker og konsekvenserne i form af helbredsmæssige skader og andre følgevirkninger for vejbrugerne. Ud fra samme synspunkt opfordrer EØSU Kommissionen til ikke kun at se på de teknologier, der er under udvikling, men også til mere eksplicit at inddrage hele spektret af tiltag, hvorved vejbrugernes adfærd kan påvirkes (uddannelse, forebyggende indsats, skiltning...). Med sigte herpå understreger EØSU, at man fremover bør være særligt opmærksom på følgerne af den demografiske udvikling og det forhold, at ældre og meget gamle udgør en stigende andel af bilisterne og trafikanterne. |
| --- | --- |

3.3.4

Ud fra et ønske om, at forslagene kan muliggøre en rimelig forhøjelse af bilernes nyanskaffelsespris, foreslår EØSU en tilgang, der i højere grad tager udgangspunkt i bilpriserne og deres indflydelse på tempoet i fornyelsen af bilparken og følgelig på vejsikkerheden. Udvalget henleder opmærksomheden på forsinkelsen af anden fase af direktivforslaget om beskyttelse af fodgængere, der medfører en afkortelse af den frist, producenterne har behov for med henblik på at gennemføre direktivet, og som vanskeliggør planlægningen af de foranstaltninger, der skal træffes. EØSU understreger endvidere, at der bør foretages en hurtig præcisering såvel af tidsplanen for direktivets gennemførelse som af de konkrete krav, producenterne skal leve op til. EØSU opfordrer Kommissionen til at erkende, at vejsikkerhed også indebærer, at den eksisterende bilpark vedligeholdes af forbrugerne, selv når den er gammel. Udvalget henstiller, at der foretages en vurdering og klassificering af de planlagte foranstaltninger på baggrund af en cost/benefit-analyse, der tager hensyn til hver enkelt foranstaltnings omkostninger for brugerne og dens formodede virkning på antallet af ulykker og konsekvenserne i form af helbredsmæssige skader og andre følgevirkninger for vejbrugerne. Ud fra samme synspunkt opfordrer EØSU Kommissionen til ikke kun at se på de teknologier, der er under udvikling, men også til mere eksplicit at inddrage hele spektret af tiltag, hvorved vejbrugernes adfærd kan påvirkes (uddannelse, forebyggende indsats, skiltning...). Med sigte herpå understreger EØSU, at man fremover bør være særligt opmærksom på følgerne af den demografiske udvikling og det forhold, at ældre og meget gamle udgør en stigende andel af bilisterne og trafikanterne.

| 3.3.5 | Tilsvarende, og i overensstemmelse med henstillingerne i CARS 21-rapporten, understreger udvalget de finanspolitiske incitamenters betydning for fremme af efterspørgslen efter sikrere biler. Udbuddet af og efterspørgslen efter sikrere biler bør stimuleres. |
| --- | --- |

3.3.5

Tilsvarende, og i overensstemmelse med henstillingerne i CARS 21-rapporten, understreger udvalget de finanspolitiske incitamenters betydning for fremme af efterspørgslen efter sikrere biler. Udbuddet af og efterspørgslen efter sikrere biler bør stimuleres.

3.4   Handel og oversøiske markeder

EØSU støtter Kommissionens holdning i internationale handelsspørgsmål, herunder navnlig dens tilgang til bilaterale aftaler med tredjelande, ikke-toldmæssige hindringer for samhandelen samt intellektuel ejendomsret og denne problemstillings implikationer især i Asien. Der bør i højere grad lægges økonomiske kriterier til grund for udvælgelsen af de lande, som det planlægges at indgå frihandelsaftaler med. Navnlig bør der tages hensyn til størrelsen af og perspektiverne på det potentielle marked, mulighederne for en gensidig fjernelse af handelshindringer osv. Udvalget henleder Kommissionens opmærksomhed på behovet for, ud over de problemstillinger, der er relevante i fremstillingsleddet, udtrykkeligt at inddrage eftermarkedet med henblik dels på en harmonisering af dette på EU-plan, dels på udarbejdelse af en strategi i forhold til Kina, Indien og Rusland.

3.5   Forskning og udvikling

EØSU bakker helhjertet op om støtte til forskning og udvikling og om Kommissionens opfattelse af, at samspillet mellem den bæredygtige udviklings tre grundpiller alene kan sikres gennem en fastholdelse og intensivering af den private og offentlige forskningsindsats. Tilsvarende, og i forlængelse af det synspunkt, der er givet udtryk for under punkt 3.4, vil udvalget imidlertid henlede Kommissionens opmærksomhed på behovet for at inddrage den samlede branche, herunder eftermarkedet, i denne bestræbelse. Således bør der på et meget tidligt tidspunkt tages stilling til de spørgsmål, der knytter sig til omkostningerne ved udvikling af ny teknologi, mulighederne for at reparere de produkter, der er resultatet af den teknologiske udvikling, samt de uddannelser og den infrastruktur, der er nødvendige for at kunne tilpasse sig udviklingen, og Kommissionen bør iværksætte en målrettet politik med henblik på at opnå denne målsætning. Kommissionen bør målrette en passende del af det syvende rammeprogram for forskning mod andre tiltag, navnlig til en mere helhedsorienteret tilgang til vejsikkerhed, hvor også infrastrukturen inddrages, f.eks. elektroniske kommunikationssystemer o.a.

3.6   Beskatning og finanspolitiske incitamenter

EØSU støtter Kommissionen, der »opfordrer Parlamentet og Rådet til at vedtage dette direktiv
   (4)
  så snart som muligt«. Når Parlamentet har vedtaget direktivet, der opfordrer til fiskal harmonisering, udestår det at overbevise Rådet om det hensigtsmæssige i en samordning af de bestemmelser, der i dag skaber forvridninger på markederne for biler og bilservice i EU.

3.7   Eftermarkedet

EØSU beklager, at de problemstillinger, der er knyttet til eftermarkedet, ikke i højere grad er indgået i Kommissionens overvejelser, men støtter fastholdelsen af forordning (EF) nr. 1400/2002 (5) og målsætningen om, at dens bestemmelser anvendes ensartet i hele EU. Udvalget støtter Kommissionens hensigt om at styrke de bestemmelser, der sikrer fri adgang til tekniske informationer. EØSU understreger i denne sammenhæng, at det er afgørende at være opmærksom på gennemførelsen af de bestemmelser, som er nødvendiggjort af indførelsen af »OASIS-standarden«.

3.8   CARS 21-metoden og Kommissionens håndtering af den

| 3.8.1 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen i fremtiden agter »at forbedre lovgivningen« og »at fremme sammenhængende interaktion mellem de forskellige politikområder, at skabe forudsigelige forhold og at søge at beskytte det offentliges interesser (f.eks. inden for miljø og sikkerhed) og samtidig reducere de reguleringsmæssige byrder for industrien.« Udvalget er glad for, at Kommissionen har demonstreret vilje til at benytte sig af en samlet tilgang, hvorved dels de forskellige aspekter af bilindustriens udvikling og dennes konkurrencedygtighed, dels branchens forskellige interessenter betragtes under ét. |
| --- | --- |

3.8.1

EØSU glæder sig over, at Kommissionen i fremtiden agter »at forbedre lovgivningen« og »at fremme sammenhængende interaktion mellem de forskellige politikområder, at skabe forudsigelige forhold og at søge at beskytte det offentliges interesser (f.eks. inden for miljø og sikkerhed) og samtidig reducere de reguleringsmæssige byrder for industrien.« Udvalget er glad for, at Kommissionen har demonstreret vilje til at benytte sig af en samlet tilgang, hvorved dels de forskellige aspekter af bilindustriens udvikling og dennes konkurrencedygtighed, dels branchens forskellige interessenter betragtes under ét.

| 3.8.2 | Hvad angår behandlingen af de sociale og industrielle aspekter i begyndelsen af rapporten, ønsker EØSU ligesom Kommissionen at gøre disse til genstand for en samlet betragtning, eftersom beskæftigelsen er direkte knyttet til den europæiske bilindustris konkurrenceevne i almindelighed og det enkelte produktionssteds konkurrenceevne i særdeleshed. På den baggrund kan udvalget overordnet tilslutte sig den forelagte analyse af bilindustriens situation i EU. |
| --- | --- |

3.8.2

Hvad angår behandlingen af de sociale og industrielle aspekter i begyndelsen af rapporten, ønsker EØSU ligesom Kommissionen at gøre disse til genstand for en samlet betragtning, eftersom beskæftigelsen er direkte knyttet til den europæiske bilindustris konkurrenceevne i almindelighed og det enkelte produktionssteds konkurrenceevne i særdeleshed. På den baggrund kan udvalget overordnet tilslutte sig den forelagte analyse af bilindustriens situation i EU.

| 3.8.3 | EØSU hilser det velkommen, at Kommissionen anser det for »muligt, at samling af motorkøretøjer til det europæiske marked i stort omfang vil blive foretaget i Europa«, idet udvalget dog, ligesom Kommissionen, er af den opfattelse, at dette formentlig ikke er ensbetydende med en stabil beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.8.3

EØSU hilser det velkommen, at Kommissionen anser det for »muligt, at samling af motorkøretøjer til det europæiske marked i stort omfang vil blive foretaget i Europa«, idet udvalget dog, ligesom Kommissionen, er af den opfattelse, at dette formentlig ikke er ensbetydende med en stabil beskæftigelse.

| 3.8.4 | Udvalget opfordrer Kommissionen til at igangsætte en dialog mellem arbejdsmarkedets parter med henblik på at foregribe og styre udflytning af og omfordeling af arbejdspladser i og uden for EU som beskrevet i CARS 21-rapporten. Det opfordrer Kommissionen til med samme sigte at anstille overvejelser over de følgevirkninger, som påføres underleverandørleddene, der i ganske særlig grad rammes af den igangværende udvikling. |
| --- | --- |

3.8.4

Udvalget opfordrer Kommissionen til at igangsætte en dialog mellem arbejdsmarkedets parter med henblik på at foregribe og styre udflytning af og omfordeling af arbejdspladser i og uden for EU som beskrevet i CARS 21-rapporten. Det opfordrer Kommissionen til med samme sigte at anstille overvejelser over de følgevirkninger, som påføres underleverandørleddene, der i ganske særlig grad rammes af den igangværende udvikling.

| 3.8.5 | Tilsvarende kan EØSU fuldt ud bakke op både om de støtteforanstaltninger, der anføres i meddelelsen, og om tanken om at arrangere et forum vedrørende omstrukturering i bilindustrien »med henblik på at tage udfordringerne op, foregribe udviklingen bedre og tilpasse sig denne«. Udvalget opfordrer Kommissionen til at benytte sig af lejligheden til at lade hele branchen, herunder især aktørerne på eftermarkedet, få gavn af indsatsen og evt. hermed forbundne støtteforanstaltninger. Dette og tilsvarende initiativer harmonerer med branchens samordningsbestræbelser og fælles strategiske overvejelser, som de forskellige aktører ser et behov for. EØSU understreger, at udvalget agter at spille en fremtrædende rolle i arbejdet og drøftelserne for at sikre en mere klar repræsentation af alle arbejdsmarkedets parter samt, i bredere forstand, interessenterne. |
| --- | --- |

3.8.5

Tilsvarende kan EØSU fuldt ud bakke op både om de støtteforanstaltninger, der anføres i meddelelsen, og om tanken om at arrangere et forum vedrørende omstrukturering i bilindustrien »med henblik på at tage udfordringerne op, foregribe udviklingen bedre og tilpasse sig denne«. Udvalget opfordrer Kommissionen til at benytte sig af lejligheden til at lade hele branchen, herunder især aktørerne på eftermarkedet, få gavn af indsatsen og evt. hermed forbundne støtteforanstaltninger. Dette og tilsvarende initiativer harmonerer med branchens samordningsbestræbelser og fælles strategiske overvejelser, som de forskellige aktører ser et behov for. EØSU understreger, at udvalget agter at spille en fremtrædende rolle i arbejdet og drøftelserne for at sikre en mere klar repræsentation af alle arbejdsmarkedets parter samt, i bredere forstand, interessenterne.

| 3.8.6 | F.eks. er uddannelsesbehovet større og ofte vanskeligere at dække i de små og meget små virksomheder, og strukturfondene og andre støtteinstrumenter til omstruktureringer bør også gavne disse brancheaktører. |
| --- | --- |

3.8.6

F.eks. er uddannelsesbehovet større og ofte vanskeligere at dække i de små og meget små virksomheder, og strukturfondene og andre støtteinstrumenter til omstruktureringer bør også gavne disse brancheaktører.

| 3.8.7 | Kommissionen slutter sin meddelelse med at sige,

  »at der er en enestående chance for at udvikle en klart defineret kultur for udvikling af industripolitikker. Kommissionen finder, at principper vedrørende lovgivningens kvalitet, forenkling af lovgivningen, konsekvensanalyser, høring af interessenter, tidsplaner for gennemførelse og valget af instrumenter bør spille en central rolle ved udformning af lovforslag«. |
| --- | --- |

3.8.7

Kommissionen slutter sin meddelelse med at sige,

»at der er en enestående chance for at udvikle en klart defineret kultur for udvikling af industripolitikker. Kommissionen finder, at principper vedrørende lovgivningens kvalitet, forenkling af lovgivningen, konsekvensanalyser, høring af interessenter, tidsplaner for gennemførelse og valget af instrumenter bør spille en central rolle ved udformning af lovforslag«.

| 3.8.8 | EØSU tilslutter sig dette synspunkt og ønsker med denne udtalelse at bidrage til, at Kommissionen i fuldt omfang kan realisere sin holdning. I den sammenhæng vil udvalget henlede Kommissionens opmærksomhed på de mangler, den valgte metode undertiden indebærer. Nærmere bestemt forekommer de analyser, som blev udarbejdet i CARS 21-rapporten — om end de ikke er blevet glemt — samt de konklusioner, Kommissionen drager af dem, at være karakteriseret ved en underrepræsentation af synspunkterne blandt forbrugerne og aktørerne på eftermarkedet. Dette resulterer i en behandling af bilpolitikken i almindelighed og af miljø- og sikkerhedsproblematikken i særdeleshed, som EØSU ikke finder tilstrækkelig helhedsorienteret, eftersom den tager udgangspunkt i en fremstilling af bilindustrien, der er for produkt- og teknologifikseret, og som ikke i passende omfang inddrager spørgsmål vedrørende bilparkerne og bilernes brug. |
| --- | --- |

3.8.8

EØSU tilslutter sig dette synspunkt og ønsker med denne udtalelse at bidrage til, at Kommissionen i fuldt omfang kan realisere sin holdning. I den sammenhæng vil udvalget henlede Kommissionens opmærksomhed på de mangler, den valgte metode undertiden indebærer. Nærmere bestemt forekommer de analyser, som blev udarbejdet i CARS 21-rapporten — om end de ikke er blevet glemt — samt de konklusioner, Kommissionen drager af dem, at være karakteriseret ved en underrepræsentation af synspunkterne blandt forbrugerne og aktørerne på eftermarkedet. Dette resulterer i en behandling af bilpolitikken i almindelighed og af miljø- og sikkerhedsproblematikken i særdeleshed, som EØSU ikke finder tilstrækkelig helhedsorienteret, eftersom den tager udgangspunkt i en fremstilling af bilindustrien, der er for produkt- og teknologifikseret, og som ikke i passende omfang inddrager spørgsmål vedrørende bilparkerne og bilernes brug.

| 3.8.9 | Derfor mener EØSU, at den midtvejsevaluering, der skal foretages i 2009, bør tage hensyn dels til denne udtalelse, dels, og i højere grad, end dette hidtil har været tilfældet, til branchens øvrige aktørers og brugernes synspunkter. Med dette formål bør Kommissionen fortsætte med en åben »høring af interessenterne« og sørge for en bedre tilrettelæggelse af denne proces for både at sikre, at der tages hensyn til andre synspunkter end producenternes, og at der åbnes op for en ny form for konsekvensanalyser. Analysernes kvalitet bør forbedres. De skal være objektive og neutrale og led i en overordnet helhed baseret på efterkontrollerede data. Det er ikke hensigtsmæssigt, at en kommissionstjenestegren, der har ansvaret for at udarbejde en meddelelse om en given problematik, selv står for konsekvensanalysen. På denne baggrund tilslutter EØSU sig forslaget om at etablere en komité for konsekvensanalyser og opfordrer Kommissionen til at sammenkalde de interessenter, der kun alt for gerne glemmes af de private aktører i den bilbranche, der skal lovgives om. |
| --- | --- |

3.8.9

Derfor mener EØSU, at den midtvejsevaluering, der skal foretages i 2009, bør tage hensyn dels til denne udtalelse, dels, og i højere grad, end dette hidtil har været tilfældet, til branchens øvrige aktørers og brugernes synspunkter. Med dette formål bør Kommissionen fortsætte med en åben »høring af interessenterne« og sørge for en bedre tilrettelæggelse af denne proces for både at sikre, at der tages hensyn til andre synspunkter end producenternes, og at der åbnes op for en ny form for konsekvensanalyser. Analysernes kvalitet bør forbedres. De skal være objektive og neutrale og led i en overordnet helhed baseret på efterkontrollerede data. Det er ikke hensigtsmæssigt, at en kommissionstjenestegren, der har ansvaret for at udarbejde en meddelelse om en given problematik, selv står for konsekvensanalysen. På denne baggrund tilslutter EØSU sig forslaget om at etablere en komité for konsekvensanalyser og opfordrer Kommissionen til at sammenkalde de interessenter, der kun alt for gerne glemmes af de private aktører i den bilbranche, der skal lovgives om.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa.

1

(2)  KOM(2007) 22 endelig, s. 15.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/102/EF af 17. november 2003 om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter ved kollision med et køretøj og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF, EUT L 321 af 6.12.2003, s. 15; EØSU's udtalelse EUT C 234 af 30.9.2003, s. 10.

3

(4)  Forslag til Rådets direktiv om afgifter på personbiler (KOM(2005) 261 endelig); EØSU's udtalelse EUT C 195 af 18.8.2006, s. 80.

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen (EFT L 203 af 1.8.2002, s. 30).

5

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/21

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førerværn på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer« (Kodificeret udgave)

KOM(2007) 310 endelig — 2007/0107 (COD)

(2008/C 10/05)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 2. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, med 172 stemmer for og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/21

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om slæbeanordninger og bakgear på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer« (Kodificeret udgave)

KOM(2007) 319 endelig — 2007/0117 (COD)

(2008/C 10/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 2. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, med 163 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/22

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om skilte og foreskrevne påskrifter og disses anbringelsessted og -måde for motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil«

KOM(2007) 344 endelig — 2007/0119 (COD)

(2008/C 10/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, med 165 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/22

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen — Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet«

KOM(2006) 545 endelig

(2008/C 10/08)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. oktober 2006 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Edgardo Iozia til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 27. september, følgende udtalelse med 145 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg påskønner og støtter de målsætninger og foranstaltninger, som Kommissionen foreslår. Energieffektivitet er det første og vigtigste indsatsområde, når det gælder om at nå målsætningerne for EU's energiplan. Målsætningerne er en reduktion af drivhusgasemissionerne og dermed bekæmpelse af den unormale opvarmning af Jorden, mindskelse af afhængigheden af udlandet, beskyttelse af EU-landenes konkurrenceevne og bevarelse af adgang til energi til en rimelig pris. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg påskønner og støtter de målsætninger og foranstaltninger, som Kommissionen foreslår. Energieffektivitet er det første og vigtigste indsatsområde, når det gælder om at nå målsætningerne for EU's energiplan. Målsætningerne er en reduktion af drivhusgasemissionerne og dermed bekæmpelse af den unormale opvarmning af Jorden, mindskelse af afhængigheden af udlandet, beskyttelse af EU-landenes konkurrenceevne og bevarelse af adgang til energi til en rimelig pris.

| 1.2 | EØSU mener, bl.a. i lyset af den nylige ICCP-rapport (Intergovernmental Panel om Climate Change), at det er nødvendigt at sætte alt i værk for at sænke energiforbruget, og mener, at en sænkning på 20 % er et realistisk mål, selv om det er teknisk muligt at sænke energiforbruget yderligere. Hvis vi skal kunne nå dette mål, bør det understøttes af nationale planer, som er skræddersyede til den finansielle og teknologiske udgangssituation, således at man sikrer en ligelig fordeling af målsætningerne blandt medlemsstaterne set ud fra det enkelte lands potentiale. Det vil være hensigtsmæssigt også at opstille delmål for f.eks. 2012 og 2016, så indsatsen evt. kan intensiveres i tilfælde af væsentlige afgivelser. |
| --- | --- |

1.2

EØSU mener, bl.a. i lyset af den nylige ICCP-rapport (Intergovernmental Panel om Climate Change), at det er nødvendigt at sætte alt i værk for at sænke energiforbruget, og mener, at en sænkning på 20 % er et realistisk mål, selv om det er teknisk muligt at sænke energiforbruget yderligere. Hvis vi skal kunne nå dette mål, bør det understøttes af nationale planer, som er skræddersyede til den finansielle og teknologiske udgangssituation, således at man sikrer en ligelig fordeling af målsætningerne blandt medlemsstaterne set ud fra det enkelte lands potentiale. Det vil være hensigtsmæssigt også at opstille delmål for f.eks. 2012 og 2016, så indsatsen evt. kan intensiveres i tilfælde af væsentlige afgivelser.

| 1.3 | EØSU finder det hensigtsmæssigt at foreslå Kommissionen at indlede en specifik debat om »livsstil« og den såkaldte »livskvalitet«. Udvalget spørger Kommissionen, om den finder det realistisk i fremtiden at fastholde den nuværende livsstil med stigende forbrug og tilsvarende stigende emissioner for de kommende generationer. Bevidstheden om, at det ikke er muligt, indeholder en problemstilling, som kun kan løses med en resolut, modig og rettidig indsats. Problemet ligger bl.a. i at skulle acceptere, at energibesparelser, der umiddelbart fører til en højere købekraft i befolkningen, ikke bør bruges til at finansiere et øget forbrug som følge af »rebound-effekten«. |
| --- | --- |

1.3

EØSU finder det hensigtsmæssigt at foreslå Kommissionen at indlede en specifik debat om »livsstil« og den såkaldte »livskvalitet«. Udvalget spørger Kommissionen, om den finder det realistisk i fremtiden at fastholde den nuværende livsstil med stigende forbrug og tilsvarende stigende emissioner for de kommende generationer. Bevidstheden om, at det ikke er muligt, indeholder en problemstilling, som kun kan løses med en resolut, modig og rettidig indsats. Problemet ligger bl.a. i at skulle acceptere, at energibesparelser, der umiddelbart fører til en højere købekraft i befolkningen, ikke bør bruges til at finansiere et øget forbrug som følge af »rebound-effekten«.

| 1.4 | EØSU foreslår, at der tilføjes endnu et prioriteret tiltag: skabelse af decentrale net til opvarmning og køling, hvilket ville gøre det muligt at undgå et tab på 33 % i forbindelse med transformation af den primære energi. |
| --- | --- |

1.4

EØSU foreslår, at der tilføjes endnu et prioriteret tiltag: skabelse af decentrale net til opvarmning og køling, hvilket ville gøre det muligt at undgå et tab på 33 % i forbindelse med transformation af den primære energi.

| 1.5 | EØSU anbefaler, at der iværksættes nogle prioriterede positive tiltag, som kan fremme udformningen og udviklingen af nye job i tilknytning til energieffektivitetssektoren, udbredelse af nye integrerede energitjenester, fremme af forskning og udvikling, udvikling af genvindig og bortskaffelse af fast byaffald, som også frembyder mange jobmuligheder, samt fremme af aktiviteter i relation til virksomhedernes sociale ansvar. Det er yderst vigtigt, at man fremmer studier i energi i den gymnasiale undervisning og på de videregående uddannelser. |
| --- | --- |

1.5

EØSU anbefaler, at der iværksættes nogle prioriterede positive tiltag, som kan fremme udformningen og udviklingen af nye job i tilknytning til energieffektivitetssektoren, udbredelse af nye integrerede energitjenester, fremme af forskning og udvikling, udvikling af genvindig og bortskaffelse af fast byaffald, som også frembyder mange jobmuligheder, samt fremme af aktiviteter i relation til virksomhedernes sociale ansvar. Det er yderst vigtigt, at man fremmer studier i energi i den gymnasiale undervisning og på de videregående uddannelser.

| 1.6 | Gennemførelsen af handlingsplanens 75 initiativer samt overvågningen og vurderingen af alle de foreslåede instrumenters effektivitet gør det nødvendigt at styrke de tjenestegrene i Kommissionen, der skal overvåge udviklingen af disse aktiviteter. EØSU anbefaler, at der foretages en nøje vurdering af behovet, og at de menneskelige og finansielle ressourcer tilpasses i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

1.6

Gennemførelsen af handlingsplanens 75 initiativer samt overvågningen og vurderingen af alle de foreslåede instrumenters effektivitet gør det nødvendigt at styrke de tjenestegrene i Kommissionen, der skal overvåge udviklingen af disse aktiviteter. EØSU anbefaler, at der foretages en nøje vurdering af behovet, og at de menneskelige og finansielle ressourcer tilpasses i overensstemmelse hermed.

| 1.7 | EØSU mener, at det er nødvendigt at styrke EU's evne til at tale med én stemme i international sammenhæng, når det drejer sig om energieffektivitet. Det anbefaler derfor Kommissionen at overveje, om det er nødvendigt at ændre traktaterne for at tillade en stærkere fælles repræsentation udadtil under respekt for medlemsstaternes ret til selv at bestemme, hvilket energimix der bedst modsvarer deres behov. |
| --- | --- |

1.7

EØSU mener, at det er nødvendigt at styrke EU's evne til at tale med én stemme i international sammenhæng, når det drejer sig om energieffektivitet. Det anbefaler derfor Kommissionen at overveje, om det er nødvendigt at ændre traktaterne for at tillade en stærkere fælles repræsentation udadtil under respekt for medlemsstaternes ret til selv at bestemme, hvilket energimix der bedst modsvarer deres behov.

| 1.8 | EØSU anbefaler, at de skattepolitikker, der skal fremme de investeringer, der er nødvendige for at nå planens målsætninger, tager hensyn til de svageste samfundsgrupper: de arbejdsløse, pensionisterne og arbejdstagerne. Der bør tages hensyn til disse samfundsgrupper i forbindelse med såvel energiafgifter som skatteincitamenter. |
| --- | --- |

1.8

EØSU anbefaler, at de skattepolitikker, der skal fremme de investeringer, der er nødvendige for at nå planens målsætninger, tager hensyn til de svageste samfundsgrupper: de arbejdsløse, pensionisterne og arbejdstagerne. Der bør tages hensyn til disse samfundsgrupper i forbindelse med såvel energiafgifter som skatteincitamenter.

| 1.9 | EØSU beklager den utilstrækkelige koordinering af på den ene side transport- og energipolitikken, som strukturelt set og ud fra et teknisk og funktionelt synspunkt nødvendigvis er komplementære, og på den anden miljø- og erhvervspolitikken. Udvalget udtrykker sin velbegrundede bekymring over, at Kommissionens dokument i mangel af en sådan koordinering mister en stor del af sin potentielle gennemslagskraft. |
| --- | --- |

1.9

EØSU beklager den utilstrækkelige koordinering af på den ene side transport- og energipolitikken, som strukturelt set og ud fra et teknisk og funktionelt synspunkt nødvendigvis er komplementære, og på den anden miljø- og erhvervspolitikken. Udvalget udtrykker sin velbegrundede bekymring over, at Kommissionens dokument i mangel af en sådan koordinering mister en stor del af sin potentielle gennemslagskraft.

| 1.10 | Boligsektoren udgør det vigtigste indsatsområde. Der er mulighed for meget store besparelser, forudsat at man tager ordentligt fat på nogle grundlæggende punkter som f.eks. en drastisk sænkning af skatten på forbedringer, der sigter mod at forbedre energieffektiviteten, fjernelse af administrative byrder (licenser, tilladelser), forbedring af operatørernes viden og uddannelse bl.a. via offentlig støtte. Boliger, der opnår en energiattest, bør beskattes lempeligere, og hvis ejeren ikke har nogen skattepligtig indkomst, bør der gives et tilgodebevis til indkøb af energi. Der bør opereres med lavere tariffer op til et vist årligt forbrug. Byggeindustrien og de beskæftigede i denne sektor har brug for uddannelse i, hvad der kan gøres for at opnå langt højere energieffektivitet i bygninger, og der er behov for nye incitamenter til realisering af dette mål. |
| --- | --- |

1.10

Boligsektoren udgør det vigtigste indsatsområde. Der er mulighed for meget store besparelser, forudsat at man tager ordentligt fat på nogle grundlæggende punkter som f.eks. en drastisk sænkning af skatten på forbedringer, der sigter mod at forbedre energieffektiviteten, fjernelse af administrative byrder (licenser, tilladelser), forbedring af operatørernes viden og uddannelse bl.a. via offentlig støtte. Boliger, der opnår en energiattest, bør beskattes lempeligere, og hvis ejeren ikke har nogen skattepligtig indkomst, bør der gives et tilgodebevis til indkøb af energi. Der bør opereres med lavere tariffer op til et vist årligt forbrug. Byggeindustrien og de beskæftigede i denne sektor har brug for uddannelse i, hvad der kan gøres for at opnå langt højere energieffektivitet i bygninger, og der er behov for nye incitamenter til realisering af dette mål.

| 1.11 | EØSU mener, at finansieringen af de nødvendige investeringer bør fordeles mellem den offentlige og private sektor. I lyset de positive eksempler fra visse medlemsstater kunne man oprette særlige fonde, hvis kapital består af en lille del af det overskud, der skabes af de virksomheder, der opererer i den pågældende sektor. Man bør dog undgå, at dette fører til højere priser for slutforbrugerne eller et fald i de omfattende investeringer, der er behov for på produktionsområdet. |
| --- | --- |

1.11

EØSU mener, at finansieringen af de nødvendige investeringer bør fordeles mellem den offentlige og private sektor. I lyset de positive eksempler fra visse medlemsstater kunne man oprette særlige fonde, hvis kapital består af en lille del af det overskud, der skabes af de virksomheder, der opererer i den pågældende sektor. Man bør dog undgå, at dette fører til højere priser for slutforbrugerne eller et fald i de omfattende investeringer, der er behov for på produktionsområdet.

| 1.12 | EØSU finder det afgørende at inddrage civilsamfundet, arbejdsgiverorganisationerne, fagforeningerne og miljøorganisationerne i denne store opgave. Kun med en fælles indsats i den brede befolkning, en øget bevidsthed og et bredt kendskab er det muligt at opnå mærkbare resultater, eftersom slutbrugerne i praksis er de vigtigste energiforbrugere. Boliger, privattransport og arbejdsaktiviteter berører borgerne direkte. Det er afgørende, at man allerede i de tidligste skoleår uddannes i »ansvarligt energiforbrug«. Hele samfundet bør være med til at løfte denne opgave, som allerede er, men i endnu højere grad bør blive et symbol på en ny slags civilisation. Hver europæisk mand og kvinde bør føle sig engageret i dette sparekapløb, som gør det muligt for de kommende generationer at nyde de naturgoder, som i dag er alvorligt truede af forurening og de dertil knyttede klimaforandringer. |
| --- | --- |

1.12

EØSU finder det afgørende at inddrage civilsamfundet, arbejdsgiverorganisationerne, fagforeningerne og miljøorganisationerne i denne store opgave. Kun med en fælles indsats i den brede befolkning, en øget bevidsthed og et bredt kendskab er det muligt at opnå mærkbare resultater, eftersom slutbrugerne i praksis er de vigtigste energiforbrugere. Boliger, privattransport og arbejdsaktiviteter berører borgerne direkte. Det er afgørende, at man allerede i de tidligste skoleår uddannes i »ansvarligt energiforbrug«. Hele samfundet bør være med til at løfte denne opgave, som allerede er, men i endnu højere grad bør blive et symbol på en ny slags civilisation. Hver europæisk mand og kvinde bør føle sig engageret i dette sparekapløb, som gør det muligt for de kommende generationer at nyde de naturgoder, som i dag er alvorligt truede af forurening og de dertil knyttede klimaforandringer.

| 1.13 | EØSU understreger de positive resultater, der er opnået på markedet for husholdningsapparater takket være energimærkning. Der er gennemført besparelser på op til 70 % på køleskabe og op til 60 % på vaskemaskiner, hvilket beviser denne metodes effektivitet. Udvalget anmoder om, at forsøget med miljørigtig projektering udvides til at omfatte offentlige bygninger, boligbyggeri samt kollektiv og privat transport, dvs. sektorer med et meget højt energiforbrug (mere end 70 % af det samlede forbrug). |
| --- | --- |

1.13

EØSU understreger de positive resultater, der er opnået på markedet for husholdningsapparater takket være energimærkning. Der er gennemført besparelser på op til 70 % på køleskabe og op til 60 % på vaskemaskiner, hvilket beviser denne metodes effektivitet. Udvalget anmoder om, at forsøget med miljørigtig projektering udvides til at omfatte offentlige bygninger, boligbyggeri samt kollektiv og privat transport, dvs. sektorer med et meget højt energiforbrug (mere end 70 % af det samlede forbrug).

| 1.14 | EØSU anbefaler Kommissionen at være særdeles opmærksom på ineffektivitet i genererings-, transmissions- og distributionsleddet. Mere end en tredjedel af energien går tabt, hvilket svarer til 480 mio. toe. For eksempel mindskes effekttabet ved transmission af jævnstrøm ved høj spænding fra mere end 10 % til 3 % pr. 1 000 km. Transmission af jævnstrøm har endvidere den fordel, at man dermed ikke udsætter befolkningen for elektriske felter og magnetfelter, og samtidig undgår man emission af de meget lavfrekvente elektromagnetiske bølger, som forekommer ved transmission af vekselstrøm. |
| --- | --- |

1.14

EØSU anbefaler Kommissionen at være særdeles opmærksom på ineffektivitet i genererings-, transmissions- og distributionsleddet. Mere end en tredjedel af energien går tabt, hvilket svarer til 480 mio. toe. For eksempel mindskes effekttabet ved transmission af jævnstrøm ved høj spænding fra mere end 10 % til 3 % pr. 1 000 km. Transmission af jævnstrøm har endvidere den fordel, at man dermed ikke udsætter befolkningen for elektriske felter og magnetfelter, og samtidig undgår man emission af de meget lavfrekvente elektromagnetiske bølger, som forekommer ved transmission af vekselstrøm.

| 1.15 | I betragtning af de fantastiske resultater, der nu opnås med termodynamisk solenergi, opfordrer EØSU Kommissionen og Rådet til at fremme og støtte udbredelsen af denne energiform. |
| --- | --- |

1.15

I betragtning af de fantastiske resultater, der nu opnås med termodynamisk solenergi, opfordrer EØSU Kommissionen og Rådet til at fremme og støtte udbredelsen af denne energiform.

| 1.16 | EØSU er enigt i Kommissionens målsætning om at styrke udviklingen af kraftvarmeanlæg, selvom det mener, at man yderligere bør fremskynde vedtagelsen af ensartede regler for måling af sådanne anlægs effektivitet. EØSU finder det nyttigt at investere i programmer for udbredelse af samtidig fremstilling af el, varme og køling (trigen-anlæg), som også kan drives med biomasse. Mikrokraftvarmeenheder (Direktiv 2004/8/EF: Kraftvarmeproduktionsenhed med en kapacitet på mindre end 50 kWe) bør fremmes ved, at de indarbejdes i incitamentsprogrammerne for energibesparelse og mindskelse af miljøpåvirkningen, og ved at det gøre lettere end hidtil at integrere dem i de nationale net i forbindelse med udvikling af distribueret el-produktion. Virksomhederne skal imidlertid støttes for at kompensere for de meromkostninger, som et sådant system medfører, når de nuværende transmissionsnet skal ændres. |
| --- | --- |

1.16

EØSU er enigt i Kommissionens målsætning om at styrke udviklingen af kraftvarmeanlæg, selvom det mener, at man yderligere bør fremskynde vedtagelsen af ensartede regler for måling af sådanne anlægs effektivitet. EØSU finder det nyttigt at investere i programmer for udbredelse af samtidig fremstilling af el, varme og køling (trigen-anlæg), som også kan drives med biomasse. Mikrokraftvarmeenheder (Direktiv 2004/8/EF: Kraftvarmeproduktionsenhed med en kapacitet på mindre end 50 kWe) bør fremmes ved, at de indarbejdes i incitamentsprogrammerne for energibesparelse og mindskelse af miljøpåvirkningen, og ved at det gøre lettere end hidtil at integrere dem i de nationale net i forbindelse med udvikling af distribueret el-produktion. Virksomhederne skal imidlertid støttes for at kompensere for de meromkostninger, som et sådant system medfører, når de nuværende transmissionsnet skal ændres.

| 1.17 | Gas- og el-markederne er endnu ikke blevet fuldstændigt liberaliseret. Det er nødvendigt at nå frem til en juridisk adskillelse af de virksomheder, der forvalter tekniske monopoler, og til dem, der driver forretning under frie konkurrenceforhold. |
| --- | --- |

1.17

Gas- og el-markederne er endnu ikke blevet fuldstændigt liberaliseret. Det er nødvendigt at nå frem til en juridisk adskillelse af de virksomheder, der forvalter tekniske monopoler, og til dem, der driver forretning under frie konkurrenceforhold.

| 1.18 | Udvalget finder indførelsen af elektroniske målere interessant, da de gør det muligt at fjernstyre energidistributionen, hvorved styringen af netbelastningen optimeres. Disse målere er anerkendt som egnede redskaber, der lever op til kravene i EU-direktiverne om energieffektivitet. |
| --- | --- |

1.18

Udvalget finder indførelsen af elektroniske målere interessant, da de gør det muligt at fjernstyre energidistributionen, hvorved styringen af netbelastningen optimeres. Disse målere er anerkendt som egnede redskaber, der lever op til kravene i EU-direktiverne om energieffektivitet.

| 1.19 | Transportsektoren har brugt meget energi på at nedbringe forbruget og de forurenende udledninger. Den fortsatte stigning i CO2-udledningerne, som især skyldes udbredelsen af den private transport, men også af de øvrige transportformer, kræver imidlertid en endnu større indsats (udledningerne fra vejtransport er steget med 26 % i perioden fra 1990 til 2004). Kommissionen er i færd med en nøje gennemgang af konsekvensanalysen af, hvordan man via lovgivning fastlægger betingelserne for at nå målsætningen på 120g CO2/km. EØSU anbefaler at indføre alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målsætningen, men der skal dog tages højde for, at de teknisk og produktionsmæssigt set skal være fornuftige og gennemførlige. |
| --- | --- |

1.19

Transportsektoren har brugt meget energi på at nedbringe forbruget og de forurenende udledninger. Den fortsatte stigning i CO2-udledningerne, som især skyldes udbredelsen af den private transport, men også af de øvrige transportformer, kræver imidlertid en endnu større indsats (udledningerne fra vejtransport er steget med 26 % i perioden fra 1990 til 2004). Kommissionen er i færd med en nøje gennemgang af konsekvensanalysen af, hvordan man via lovgivning fastlægger betingelserne for at nå målsætningen på 120g CO2/km. EØSU anbefaler at indføre alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målsætningen, men der skal dog tages højde for, at de teknisk og produktionsmæssigt set skal være fornuftige og gennemførlige.

| 1.20 | EØSU finder det hensigtsmæssigt at gøre opmærksom på, at hvis man i udstrakt grad erstatter de fossile brændstoffer med biobrændsel, er der en risiko for, at man skaber konkurrence mellem fremstilling af brændstoffer og fødevarer i forbindelse med allokeringen af dyrkningsarealerne, og for at fødevarepriserne tilpasser sig — i opadgående retning — til energipriserne, som for deres vedkommende følger prisen på de fossile brændstoffer: Dette kunne betyde, at man skaber konkurrence mellem den fattige, sultende befolkning på den sydlige halvkugle med bilejerne på den nordlige halvkugle (1). |
| --- | --- |

1.20

EØSU finder det hensigtsmæssigt at gøre opmærksom på, at hvis man i udstrakt grad erstatter de fossile brændstoffer med biobrændsel, er der en risiko for, at man skaber konkurrence mellem fremstilling af brændstoffer og fødevarer i forbindelse med allokeringen af dyrkningsarealerne, og for at fødevarepriserne tilpasser sig — i opadgående retning — til energipriserne, som for deres vedkommende følger prisen på de fossile brændstoffer: Dette kunne betyde, at man skaber konkurrence mellem den fattige, sultende befolkning på den sydlige halvkugle med bilejerne på den nordlige halvkugle (1).

| 1.21 | Udvalget udtrykker sin fulde støtte til de incitamenter og de finansieringsmæssige og skattepolitiske strategier, som Kommissionen foreslår. Det ser især positivt på inddragelsen af EIB og EBRD, men ligeledes på oplysningskampagnen over for det europæiske banksystem med det formål at få det til at yde den nødvendige støtte til gennemførelsen af de nationale energiplaner. EØSU ser gerne, at der indkaldes til en særlig europæisk konference om finansiering af energieffektivitet med det formål at skabe forståelse herfor blandt de interesserede parter og fremme det europæiske banksystems deltagelse i gennemførelsen af en omfattende modernisering af den europæiske økonomi. |
| --- | --- |

1.21

Udvalget udtrykker sin fulde støtte til de incitamenter og de finansieringsmæssige og skattepolitiske strategier, som Kommissionen foreslår. Det ser især positivt på inddragelsen af EIB og EBRD, men ligeledes på oplysningskampagnen over for det europæiske banksystem med det formål at få det til at yde den nødvendige støtte til gennemførelsen af de nationale energiplaner. EØSU ser gerne, at der indkaldes til en særlig europæisk konference om finansiering af energieffektivitet med det formål at skabe forståelse herfor blandt de interesserede parter og fremme det europæiske banksystems deltagelse i gennemførelsen af en omfattende modernisering af den europæiske økonomi.

| 1.22 | EØSU støtter tilvejebringelsen af en »borgmesteraftale«, men finder målsætningen om kun at samle de 20 største og mest avancerede byer i Europa meget beskeden. Målet burde være meget større, og der burde i højere grad drages nytte af de lokale erfaringer. Åbningen af en specifik portal eller anvendelse af andre kommunikationsformer til udveksling af erfaringer mellem de store, mellemstore og små byer i EU, som huser mere end 80 % af Europas befolkning, kunne være et særdeles velegnet redskab til at skabe kontakt mellem de lokale embedsmænd, som har ansvaret for bytransportpolitik, og dem, der varetager lokale opgaver, som har en umiddelbar indvirkning på den offentlige opinion. |
| --- | --- |

1.22

EØSU støtter tilvejebringelsen af en »borgmesteraftale«, men finder målsætningen om kun at samle de 20 største og mest avancerede byer i Europa meget beskeden. Målet burde være meget større, og der burde i højere grad drages nytte af de lokale erfaringer. Åbningen af en specifik portal eller anvendelse af andre kommunikationsformer til udveksling af erfaringer mellem de store, mellemstore og små byer i EU, som huser mere end 80 % af Europas befolkning, kunne være et særdeles velegnet redskab til at skabe kontakt mellem de lokale embedsmænd, som har ansvaret for bytransportpolitik, og dem, der varetager lokale opgaver, som har en umiddelbar indvirkning på den offentlige opinion.

| 1.23 | EØSU beklager, at handlingsplanen ikke tager højde for, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle planer med at vurdere, fremme og udvikle energisparepolitikker. EØSU ser gerne, at Kommissionen gør en indsats for at fremme inddragelsen af emner, der vedrører miljømæssig bæredygtighed, i den sociale dialogs nuværende strukturer på de forskellige niveauer, herunder særligt på sektorplan og i de europæiske samarbejdsudvalg. Fagforeningsorganisationerne kan desuden spille en afgørende rolle, hvad angår viden og bevidsthed, såvel på europæisk som nationalt plan ved at bidrage til at udbrede god praksis. |
| --- | --- |

1.23

EØSU beklager, at handlingsplanen ikke tager højde for, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle planer med at vurdere, fremme og udvikle energisparepolitikker. EØSU ser gerne, at Kommissionen gør en indsats for at fremme inddragelsen af emner, der vedrører miljømæssig bæredygtighed, i den sociale dialogs nuværende strukturer på de forskellige niveauer, herunder særligt på sektorplan og i de europæiske samarbejdsudvalg. Fagforeningsorganisationerne kan desuden spille en afgørende rolle, hvad angår viden og bevidsthed, såvel på europæisk som nationalt plan ved at bidrage til at udbrede god praksis.

| 1.24 | Det er vigtigt, at spørgsmålet om energibesparelse kædes sammen med god praksis i forbindelse med virksomhedernes herunder navnlig de multinationale virksomheders sociale ansvar. Der er således behov for en styrket social dialog for at takle alle spørgsmålene omkring energieffektivitet. |
| --- | --- |

1.24

Det er vigtigt, at spørgsmålet om energibesparelse kædes sammen med god praksis i forbindelse med virksomhedernes herunder navnlig de multinationale virksomheders sociale ansvar. Der er således behov for en styrket social dialog for at takle alle spørgsmålene omkring energieffektivitet.

| 1.25 | Kommissionen fremhæver meget klart den internationale dimension af problematikken vedrørende forbedring af energiintensiteten. EØSU støtter forslagene om partnerskaber og indgåelse af en international rammeaftale. EØSU anbefaler, at man i forbindelse med den bebudede internationale konference om energieffektivitet ikke undervurderer chancen for at inddrage de lande, der deltager i AVS-, Euro-Middelhavs- og naboskabsprogrammerne. Internationalt samarbejde er afgørende for at klare den udfordring, der ligger i bæredygtig udvikling, og det er nødvendigt at intensivere den diplomatiske indsats for inden 2009 at nå frem til en ny international post Kyoto-protokol i anledning af den konference, der indledes i år på Bali. |
| --- | --- |

1.25

Kommissionen fremhæver meget klart den internationale dimension af problematikken vedrørende forbedring af energiintensiteten. EØSU støtter forslagene om partnerskaber og indgåelse af en international rammeaftale. EØSU anbefaler, at man i forbindelse med den bebudede internationale konference om energieffektivitet ikke undervurderer chancen for at inddrage de lande, der deltager i AVS-, Euro-Middelhavs- og naboskabsprogrammerne. Internationalt samarbejde er afgørende for at klare den udfordring, der ligger i bæredygtig udvikling, og det er nødvendigt at intensivere den diplomatiske indsats for inden 2009 at nå frem til en ny international post Kyoto-protokol i anledning af den konference, der indledes i år på Bali.

2.   Kommissionens meddelelse

| 2.1 | Kommissionen har udarbejdet meddelelsen om Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet på baggrund af det mandat, den modtog af Det Europæiske Råd i foråret 2006, som godkendte de anvisninger, der udsprang af grønbogen om En europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har udarbejdet meddelelsen om Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet på baggrund af det mandat, den modtog af Det Europæiske Råd i foråret 2006, som godkendte de anvisninger, der udsprang af grønbogen om En europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed.

| 2.2 | Kort fortalt er målet med forslagene i meddelelsen inden 2020 at opnå en energibesparelse på mere end 20 % i forhold til det forventede forbrug under forudsætning af en given BNP-vækst og uændrede tiltag. Hvis handlingsplanen gennemføres, skulle det føre til energibesparelser på op til 390 mio. toe om året, og en reduktion af CO2-emissionerne på 780 mio. t. om året. De foreslåede foranstaltninger skulle sikre et reelt fald i energiforbruget på 1 % samtidig med en vækst i BNP på 2,3 %, hvilket imidlertid, hvis der ikke iværksættes nye tiltag, er ensbetydende med en årlig stigning i energiforbruget på 0,5 %. De nødvendige investeringer skulle blive opvejet af årlige brændstofbesparelser på over 100 mia. euro om året. |
| --- | --- |

2.2

Kort fortalt er målet med forslagene i meddelelsen inden 2020 at opnå en energibesparelse på mere end 20 % i forhold til det forventede forbrug under forudsætning af en given BNP-vækst og uændrede tiltag. Hvis handlingsplanen gennemføres, skulle det føre til energibesparelser på op til 390 mio. toe om året, og en reduktion af CO2-emissionerne på 780 mio. t. om året. De foreslåede foranstaltninger skulle sikre et reelt fald i energiforbruget på 1 % samtidig med en vækst i BNP på 2,3 %, hvilket imidlertid, hvis der ikke iværksættes nye tiltag, er ensbetydende med en årlig stigning i energiforbruget på 0,5 %. De nødvendige investeringer skulle blive opvejet af årlige brændstofbesparelser på over 100 mia. euro om året.

| 2.3 | Den debat, der opstod i kølvandet på grønbogen om energieffektivitet, der har titlen Hvordan vi kan få mere ud af mindre, førte til nogle forslag, som er samlet i en omfattende, detaljeret »pakke«, der indeholder 75 foranstaltninger på alle de potentielle besparelsesområder. De prioriterede indsatsområder er hhv. bygge- og transportsektoren, som i øvrigt tegner sig for det største forbrug af olieprodukter. Der lægges imidlertid tilsvarende stor vægt på, hvilke besparelser der kan opnås i produktionen, transmissionen og konverteringen af energi og i industrien. |
| --- | --- |

2.3

Den debat, der opstod i kølvandet på grønbogen om energieffektivitet, der har titlen Hvordan vi kan få mere ud af mindre, førte til nogle forslag, som er samlet i en omfattende, detaljeret »pakke«, der indeholder 75 foranstaltninger på alle de potentielle besparelsesområder. De prioriterede indsatsområder er hhv. bygge- og transportsektoren, som i øvrigt tegner sig for det største forbrug af olieprodukter. Der lægges imidlertid tilsvarende stor vægt på, hvilke besparelser der kan opnås i produktionen, transmissionen og konverteringen af energi og i industrien.

| 2.4 | Den plan, som Kommissionen har udarbejdet, indeholder dels tiltag, der skal indledes umiddelbart, dels tiltag, der skal iværksættes gradvist i løbet af en seksårsperiode. Det ligger allerede fast, at der vil blive behov for endnu en aktionsplan for at nå målsætningen om en besparelse på 20 % inden 2020. |
| --- | --- |

2.4

Den plan, som Kommissionen har udarbejdet, indeholder dels tiltag, der skal indledes umiddelbart, dels tiltag, der skal iværksættes gradvist i løbet af en seksårsperiode. Det ligger allerede fast, at der vil blive behov for endnu en aktionsplan for at nå målsætningen om en besparelse på 20 % inden 2020.

| 2.5 | En undersøgelse af besparelsespotentialet viser, at der er mulighed for interessante resultater i slutanvendelsessektorerne begyndende med en potentiel besparelse på 25 % i fremstillingsindustrien, specielt i forbindelse med det perifere udstyr (motorer, ventilatorer og belysning), og en besparelse på 26 % i transportsektoren, som kan opnås ved at fremme samordnet modalitet og omlægning til andre transportformer som foreslået i midtvejsevalueringen i hvidbogen om transport, og 27 % i boligsektoren, som f.eks. kan opnås gennem mur- og tagisolering, på belysningsområdet, mere effektive elhusholdningsapparater samt endelig en besparelse på 30 %, som kan hentes i erhvervsbyggeriet takket være en overordnet forbedring af energistyringen. |
| --- | --- |

2.5

En undersøgelse af besparelsespotentialet viser, at der er mulighed for interessante resultater i slutanvendelsessektorerne begyndende med en potentiel besparelse på 25 % i fremstillingsindustrien, specielt i forbindelse med det perifere udstyr (motorer, ventilatorer og belysning), og en besparelse på 26 % i transportsektoren, som kan opnås ved at fremme samordnet modalitet og omlægning til andre transportformer som foreslået i midtvejsevalueringen i hvidbogen om transport, og 27 % i boligsektoren, som f.eks. kan opnås gennem mur- og tagisolering, på belysningsområdet, mere effektive elhusholdningsapparater samt endelig en besparelse på 30 %, som kan hentes i erhvervsbyggeriet takket være en overordnet forbedring af energistyringen.

| 2.6 | Disse strukturelle ændringer, virkningerne af tidligere strategier og indførelsen af ny teknologi forventes at føre til forbedringer i energiintensiteten på 1,8 % (470 mio. toe pr. år). Det betyder, at den samlede reduktion af energiintensiteten skulle kunne ligge på omkring 3,3 % om året, inklusive de 20 % (eller 1,5 % årligt i perioden 2005-2020), svarende til 390 mio. toe pr. år), som forventes at blive resultatet af de nye foreslåede foranstaltninger. Med den forventede årlige vækst i BNP på 2,3 % vil man således opnå en reel energibesparelse på 1 % om året. |
| --- | --- |

2.6

Disse strukturelle ændringer, virkningerne af tidligere strategier og indførelsen af ny teknologi forventes at føre til forbedringer i energiintensiteten på 1,8 % (470 mio. toe pr. år). Det betyder, at den samlede reduktion af energiintensiteten skulle kunne ligge på omkring 3,3 % om året, inklusive de 20 % (eller 1,5 % årligt i perioden 2005-2020), svarende til 390 mio. toe pr. år), som forventes at blive resultatet af de nye foreslåede foranstaltninger. Med den forventede årlige vækst i BNP på 2,3 % vil man således opnå en reel energibesparelse på 1 % om året.

| 2.7 | De fordele, som handlingsplanen vil føre med sig, består i miljøbeskyttelse, reduktion af importen af fossile brændstoffer, hvorved afhængigheden af tredjelande mindskes, forbedring af europæisk industris indtjening og konkurrenceevne, bl.a. gennem teknologisk innovation, som vil blive fremmet af de indledte processer og have positive indvirkninger på beskæftigelsessituationen. |
| --- | --- |

2.7

De fordele, som handlingsplanen vil føre med sig, består i miljøbeskyttelse, reduktion af importen af fossile brændstoffer, hvorved afhængigheden af tredjelande mindskes, forbedring af europæisk industris indtjening og konkurrenceevne, bl.a. gennem teknologisk innovation, som vil blive fremmet af de indledte processer og have positive indvirkninger på beskæftigelsessituationen.

| 2.8 | Handlingsplanen er struktureret omkring 10 særlige indsatsområder, der kræver omgående tiltag, og Kommissionen opfordrer medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og alle de berørte parter til at træffe supplerende foranstaltninger for at opnå et endnu bedre resultat. De planlagte foranstaltninger er hhv. sektororienterede og horisontale. |
| --- | --- |

2.8

Handlingsplanen er struktureret omkring 10 særlige indsatsområder, der kræver omgående tiltag, og Kommissionen opfordrer medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og alle de berørte parter til at træffe supplerende foranstaltninger for at opnå et endnu bedre resultat. De planlagte foranstaltninger er hhv. sektororienterede og horisontale.

| 2.9 | Blandt de øvrige foranstaltninger fremhæves muligheden for at fastsætte dynamiske energieffektivitetskrav, fremme effektiviteten af ny og eksisterende energitransformationskapacitet og drastisk mindske transmissions- og distributionstab. Dertil kommer en sammenhængende strategi i transportsektoren vedrørende alle de berørte aktører. |
| --- | --- |

2.9

Blandt de øvrige foranstaltninger fremhæves muligheden for at fastsætte dynamiske energieffektivitetskrav, fremme effektiviteten af ny og eksisterende energitransformationskapacitet og drastisk mindske transmissions- og distributionstab. Dertil kommer en sammenhængende strategi i transportsektoren vedrørende alle de berørte aktører.

| 2.10 | Den kommende plan for strategisk energiteknologi, som forventes vedtaget i 2007, vil indeholde nye bidrag til opnåelse af effektivitetsgevinster. |
| --- | --- |

2.10

Den kommende plan for strategisk energiteknologi, som forventes vedtaget i 2007, vil indeholde nye bidrag til opnåelse af effektivitetsgevinster.

| 2.11 | Man bør være yderst opmærksom på »prissignalerne«, som bidrager til at skabe øget bevidsthed. Det er desuden afgørende at udforme nogle hensigtsmæssige finansielle redskaber på alle niveauer og nogle incitamenter, af bl.a. skattemæssig art, for producenter og forbrugere. |
| --- | --- |

2.11

Man bør være yderst opmærksom på »prissignalerne«, som bidrager til at skabe øget bevidsthed. Det er desuden afgørende at udforme nogle hensigtsmæssige finansielle redskaber på alle niveauer og nogle incitamenter, af bl.a. skattemæssig art, for producenter og forbrugere.

| 2.12 | Problemstillingen vedrørende energieffektivitet har verdensomspændende karakter, og det er afgørende at indgå internationale aftaler og partnerskaber. |
| --- | --- |

2.12

Problemstillingen vedrørende energieffektivitet har verdensomspændende karakter, og det er afgørende at indgå internationale aftaler og partnerskaber.

| 2.13 | En nøje overholdelse af de gældende direktiver og forordninger, som f.eks. direktivet om miljøvenligt design, Energy Star-aftalen, miljømærkningsdirektivet og dets otte gennemførelsesdirektiver, direktivet om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, vil bidrage til at nå de opstillede målsætninger. |
| --- | --- |

2.13

En nøje overholdelse af de gældende direktiver og forordninger, som f.eks. direktivet om miljøvenligt design, Energy Star-aftalen, miljømærkningsdirektivet og dets otte gennemførelsesdirektiver, direktivet om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, vil bidrage til at nå de opstillede målsætninger.

2.14   Prioriterede indsatsområder

| 2.14.1 | Mærkning af apparater og udstyr samt standarder for energimæssig ydeevne. Ajourføring af rammedirektiv 92/75/EØF i overensstemmelse med indførelsen af nye dynamiske krav til husholdningsapparater med særlig vægt på at reducere energitabet i standbytilstand. Der vil blive lagt ud med 14 produktgrupper. Målet er, at størstedelen af de produkter, der tegner sig for en væsentlig del af det samlede energiforbrug, inden 2010 skal leve op til mindstekravene i direktivet om miljøvenligt design samt krav om bedømmelse og mærkning. |
| --- | --- |

2.14.1

Mærkning af apparater og udstyr samt standarder for energimæssig ydeevne. Ajourføring af rammedirektiv 92/75/EØF i overensstemmelse med indførelsen af nye dynamiske krav til husholdningsapparater med særlig vægt på at reducere energitabet i standbytilstand. Der vil blive lagt ud med 14 produktgrupper. Målet er, at størstedelen af de produkter, der tegner sig for en væsentlig del af det samlede energiforbrug, inden 2010 skal leve op til mindstekravene i direktivet om miljøvenligt design samt krav om bedømmelse og mærkning.

| 2.14.2 | Krav til bygningers energimæssige ydeevne og bygninger med meget lavt energiforbrug (»passivhuse«). Udvidelse af anvendelsesområdet for direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (nu gældende for bygninger på over 1 000 m2) og udarbejdelse i 2009 af et nyt direktiv med EU-mindstekrav til nybygninger og renoveringer (kWh/m2). I samarbejde med byggesektoren vil man se på målrettede strategier for bygninger med et meget lavt energiforbrug. |
| --- | --- |

2.14.2

Krav til bygningers energimæssige ydeevne og bygninger med meget lavt energiforbrug (»passivhuse«). Udvidelse af anvendelsesområdet for direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (nu gældende for bygninger på over 1 000 m2) og udarbejdelse i 2009 af et nyt direktiv med EU-mindstekrav til nybygninger og renoveringer (kWh/m2). I samarbejde med byggesektoren vil man se på målrettede strategier for bygninger med et meget lavt energiforbrug.

| 2.14.3 | Mere effektiv el-produktion og -distribution. Energitransformationssektoren forbruger ca. en tredjedel af al primærenergi og har for øjeblikket en transformationseffektivitet på cirka 40 %. Med ny produktionskapacitet kan man nå op på en effektivitet på hele 60 %. Tabene ved transmission og distribution af elektricitet, der ligger på omkring 10 %, kan ligeledes nedbringes betydeligt. Der vil blive fastlagt mindstekrav til effektiviteten for nye elektricitetsværker samt for varme- og køleanlæg med en kapacitet på under 20 MW. Der forventes yderligere fremskridt med gennemførelsen af direktivet om fremme af kraftvarmeproduktion (2004/8/EF). Endelig vil der blive indført mindstekrav til og regler for fjernvarme. |
| --- | --- |

2.14.3

Mere effektiv el-produktion og -distribution. Energitransformationssektoren forbruger ca. en tredjedel af al primærenergi og har for øjeblikket en transformationseffektivitet på cirka 40 %. Med ny produktionskapacitet kan man nå op på en effektivitet på hele 60 %. Tabene ved transmission og distribution af elektricitet, der ligger på omkring 10 %, kan ligeledes nedbringes betydeligt. Der vil blive fastlagt mindstekrav til effektiviteten for nye elektricitetsværker samt for varme- og køleanlæg med en kapacitet på under 20 MW. Der forventes yderligere fremskridt med gennemførelsen af direktivet om fremme af kraftvarmeproduktion (2004/8/EF). Endelig vil der blive indført mindstekrav til og regler for fjernvarme.

| 2.14.4 | Forbedring af bilernes brændstoføkonomi. For at mindske CO2-emissionerne vil Kommissionen om nødvendigt i 2007 foreslå lovgivning, der kan sikre, at målet om 120 g CO2/km nås inden 2012. Det overvejes at anvende skattemæssige virkemidler knyttet til CO2-udledningen. Også dækindustrien vil skulle bidrage til at forbedre energieffektiviteten (med op til 5 %) dels med regler for rullemodstand dels korrekt dæktryk. Kommissionen vil udarbejde en grønbog om bytransport for at fremme brugen af offentlige transportmidler og foreslå andre hensigtsmæssige tiltag for specielt i overbelastede områder at gribe problemet an på en mere radikal måde. |
| --- | --- |

2.14.4

Forbedring af bilernes brændstoføkonomi. For at mindske CO2-emissionerne vil Kommissionen om nødvendigt i 2007 foreslå lovgivning, der kan sikre, at målet om 120 g CO2/km nås inden 2012. Det overvejes at anvende skattemæssige virkemidler knyttet til CO2-udledningen. Også dækindustrien vil skulle bidrage til at forbedre energieffektiviteten (med op til 5 %) dels med regler for rullemodstand dels korrekt dæktryk. Kommissionen vil udarbejde en grønbog om bytransport for at fremme brugen af offentlige transportmidler og foreslå andre hensigtsmæssige tiltag for specielt i overbelastede områder at gribe problemet an på en mere radikal måde.

| 2.14.5 | Lettere adgang til passende finansiering af investeringer i energieffektivitet for små og mellemstore virksomheder og energitjenesteselskaber. Kommissionen vil tilskynde banksektoren til at tilbyde særlige finansieringsordninger, der er specifikt rettet mod energibesparelser. Fællesskabsmidler såsom grønne investeringsfonde, der medfinansieres af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, vil specielt for SMV'erne blive stillet til rådighed for at fremme miljøinnovative løsninger. |
| --- | --- |

2.14.5

Lettere adgang til passende finansiering af investeringer i energieffektivitet for små og mellemstore virksomheder og energitjenesteselskaber. Kommissionen vil tilskynde banksektoren til at tilbyde særlige finansieringsordninger, der er specifikt rettet mod energibesparelser. Fællesskabsmidler såsom grønne investeringsfonde, der medfinansieres af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, vil specielt for SMV'erne blive stillet til rådighed for at fremme miljøinnovative løsninger.

| 2.14.6 | Øget energieffektivitet i de nye medlemsstater. Kommissionen vil forlange, at de midler, der er afsat til samhørighedspolitikken, også anvendes til at gennemføre større energieffektivitetsprojekter. |
| --- | --- |

2.14.6

Øget energieffektivitet i de nye medlemsstater. Kommissionen vil forlange, at de midler, der er afsat til samhørighedspolitikken, også anvendes til at gennemføre større energieffektivitetsprojekter.

| 2.14.7 | Sammenhængende brug af energiafgifter. I den kommende grønbog om indirekte beskatning og i revisionen af energibeskatningsdirektivet skal der efter planen inddrages energieffektivitets- og miljøhensyn. Det vil ligeledes blive vurderet, om man med fordel kan bruge skatteincitamenter til at få producenterne til at fremstille og forbrugerne til at anvende energieffektive husholdningsmaskiner og andet udstyr. |
| --- | --- |

2.14.7

Sammenhængende brug af energiafgifter. I den kommende grønbog om indirekte beskatning og i revisionen af energibeskatningsdirektivet skal der efter planen inddrages energieffektivitets- og miljøhensyn. Det vil ligeledes blive vurderet, om man med fordel kan bruge skatteincitamenter til at få producenterne til at fremstille og forbrugerne til at anvende energieffektive husholdningsmaskiner og andet udstyr.

| 2.14.8 | Øget bevidsthed om energieffektivitet. Der vil være støtte til udvikling af færdigheder, uddannelse og oplysninger til de ansvarlige for energistyringen i industrien og forsyningssektoren. Skolerne vil modtage undervisningsmateriale ad hoc. |
| --- | --- |

2.14.8

Øget bevidsthed om energieffektivitet. Der vil være støtte til udvikling af færdigheder, uddannelse og oplysninger til de ansvarlige for energistyringen i industrien og forsyningssektoren. Skolerne vil modtage undervisningsmateriale ad hoc.

| 2.14.9 | Energieffektivitet i byområder. Kommissionen vil i 2007 foranstalte en »borgmesteraftale« mellem de 20 største og mest avancerede byer i Europa, hvad angår energieffektivitet, med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis. |
| --- | --- |

2.14.9

Energieffektivitet i byområder. Kommissionen vil i 2007 foranstalte en »borgmesteraftale« mellem de 20 største og mest avancerede byer i Europa, hvad angår energieffektivitet, med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis.

| 2.14.10 | Bedre energieffektivitet på verdensplan. Målet er at indgå en rammeaftale med centrale handelspartnerlande og med de vigtigste internationale organisationer om at forbedre energieffektiviteten i slutanvendelsessektorerne og i energitransformationen. |
| --- | --- |

2.14.10

Bedre energieffektivitet på verdensplan. Målet er at indgå en rammeaftale med centrale handelspartnerlande og med de vigtigste internationale organisationer om at forbedre energieffektiviteten i slutanvendelsessektorerne og i energitransformationen.

Konklusion

Kommissionen slutter sin meddelelse med at bebude en midtvejsevaluering i 2009 og med at anmode om støtte fra Rådet, Europa-Parlamentet og de ansvarlige nationale, regionale og lokale politikere.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Kommissionens forslag til handlingsplan sigter mod at udarbejde en overordnet indfaldsvinkel på de tiltag, der er nødvendige for at nå det ambitiøse mål, der bebudes i meddelelsen, om inden 2020 at opnå en energibesparelse på 20 % og en dermed følgende reduktion af CO2-emissionerne på 780 mio. t. om året. EØSU mener, at dette mål er realistisk, men finder det bl.a. i lyset af den nylige ICCP-rapport (Intergovernmental Panel om Climate Change) ønskeligt, at alt sættes i værk for at sænke energiforbruget yderligere, da den mener, at det er teknisk muligt at opnå besparelser på mere end 20 %. For at kunne nå dette mål, bør det understøttes af nationale planer, som skal være skræddersyede til den finansielle og teknologiske udgangssituation, således at man sikrer en ligelig fordeling af målsætningerne blandt medlemsstaterne på baggrund af det enkelte lands potentiale. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens forslag til handlingsplan sigter mod at udarbejde en overordnet indfaldsvinkel på de tiltag, der er nødvendige for at nå det ambitiøse mål, der bebudes i meddelelsen, om inden 2020 at opnå en energibesparelse på 20 % og en dermed følgende reduktion af CO2-emissionerne på 780 mio. t. om året. EØSU mener, at dette mål er realistisk, men finder det bl.a. i lyset af den nylige ICCP-rapport (Intergovernmental Panel om Climate Change) ønskeligt, at alt sættes i værk for at sænke energiforbruget yderligere, da den mener, at det er teknisk muligt at opnå besparelser på mere end 20 %. For at kunne nå dette mål, bør det understøttes af nationale planer, som skal være skræddersyede til den finansielle og teknologiske udgangssituation, således at man sikrer en ligelig fordeling af målsætningerne blandt medlemsstaterne på baggrund af det enkelte lands potentiale.

| 3.2 | Det vil være hensigtsmæssigt også at opstille nogle delmål for f.eks. 2012 og 2016, så indsatsen evt. kan intensiveres i tilfælde af væsentlige afgivelser. Midtvejsevalueringen i 2009 forekommer at være lagt for tidligt til at kunne tillade en afvejet vurdering. Udvalget anbefaler også, at der opstilles et langsigtet mål (2040/2050), så der kontinuerligt kan sættes mål for energibesparelser. Om få år vil investeringerne i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer være forældede, og der er tale om milliarder af euro. Disse værker bør erstattes så effektivt og så hurtigt som muligt. Der er tale om en epokegørende udfordring, som går imod det, der sker i dag med f.eks. glashøjhuse med op til 120 etager, som er belyst nat og dag, og også imod tendensen til at anvende områder til transportinfrastrukturer. Der er behov for at myndighederne snarest muligt erkender, hvilken kæmpemæssig udfordring der ligger i at erstatte energikilderne. |
| --- | --- |

3.2

Det vil være hensigtsmæssigt også at opstille nogle delmål for f.eks. 2012 og 2016, så indsatsen evt. kan intensiveres i tilfælde af væsentlige afgivelser. Midtvejsevalueringen i 2009 forekommer at være lagt for tidligt til at kunne tillade en afvejet vurdering. Udvalget anbefaler også, at der opstilles et langsigtet mål (2040/2050), så der kontinuerligt kan sættes mål for energibesparelser. Om få år vil investeringerne i energiproduktion baseret på fossile brændstoffer være forældede, og der er tale om milliarder af euro. Disse værker bør erstattes så effektivt og så hurtigt som muligt. Der er tale om en epokegørende udfordring, som går imod det, der sker i dag med f.eks. glashøjhuse med op til 120 etager, som er belyst nat og dag, og også imod tendensen til at anvende områder til transportinfrastrukturer. Der er behov for at myndighederne snarest muligt erkender, hvilken kæmpemæssig udfordring der ligger i at erstatte energikilderne.

| 3.3 | Kommissionen foreslår en plan, som burde sænke energiforbruget, men samtidig fastholde livskvalitetsniveauet. Ud fra denne målsætning bebudes inden 2020 en reduktion af energiintensiteten på 3,3 %, som sammenholdt med en gennemsnitlig årlig vækst i BNP på 2,3 % medfører et reelt fald i det årlige energiforbrug på 1 %, svarende til et absolut fald på 14 % fra 2005 til 2020. EØSU finder det hensigtsmæssigt at foreslå Kommissionen at indlede en specifik debat om »livsstil« og den såkaldte »livskvalitet«. Sidstnævnte måles af nogle ud fra antallet af elhusholdningsapparater, mobiltelefoner, biler pr. person, af andre på baggrund af udledninger af CO2, partikler og fint støv, trafikpropper og transporttid samt kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser. Det står klart, at hvis man taler om energieffektivitet og energibesparelse i streng forstand, vil selv en minimal ændring i livsstil i en mere økologisk retning fremskynde opnåelsen af målsætningerne. Udvalget spørger Kommissionen, om den finder det realistisk i fremtiden med de kommende generationer at fastholde den nuværende livsstil med et stigende forbrug og tilsvarende stigende emissioner. Problemet ligger i at skulle acceptere, at energibesparelserne ikke bør bruges til at finansiere et øget forbrug som følge af »rebound-effekten«. Det er følgelig nødvendigt i god tid at foregribe den nødvendige omorganisering af det økonomiske system, fremme gennemførelsen af hensigtsmæssig infrastruktur og foreslå de nye generationer et passende sæt værdinormer, f.eks. (2).






  — | Sænkning af ressource- og energiforbruget |
| --- | --- | --- |

3.3

Kommissionen foreslår en plan, som burde sænke energiforbruget, men samtidig fastholde livskvalitetsniveauet. Ud fra denne målsætning bebudes inden 2020 en reduktion af energiintensiteten på 3,3 %, som sammenholdt med en gennemsnitlig årlig vækst i BNP på 2,3 % medfører et reelt fald i det årlige energiforbrug på 1 %, svarende til et absolut fald på 14 % fra 2005 til 2020. EØSU finder det hensigtsmæssigt at foreslå Kommissionen at indlede en specifik debat om »livsstil« og den såkaldte »livskvalitet«. Sidstnævnte måles af nogle ud fra antallet af elhusholdningsapparater, mobiltelefoner, biler pr. person, af andre på baggrund af udledninger af CO2, partikler og fint støv, trafikpropper og transporttid samt kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser. Det står klart, at hvis man taler om energieffektivitet og energibesparelse i streng forstand, vil selv en minimal ændring i livsstil i en mere økologisk retning fremskynde opnåelsen af målsætningerne. Udvalget spørger Kommissionen, om den finder det realistisk i fremtiden med de kommende generationer at fastholde den nuværende livsstil med et stigende forbrug og tilsvarende stigende emissioner. Problemet ligger i at skulle acceptere, at energibesparelserne ikke bør bruges til at finansiere et øget forbrug som følge af »rebound-effekten«. Det er følgelig nødvendigt i god tid at foregribe den nødvendige omorganisering af det økonomiske system, fremme gennemførelsen af hensigtsmæssig infrastruktur og foreslå de nye generationer et passende sæt værdinormer, f.eks. (2).

—

Sænkning af ressource- og energiforbruget

| — | Forebyggelse af luft-, vand- og jordforurening |
| --- | --- |

—

Forebyggelse af luft-, vand- og jordforurening

| — | Begrænsning af affaldsmængden ved kilden |
| --- | --- |

—

Begrænsning af affaldsmængden ved kilden

| — | Mindskelse af risikoen for befolkningen og miljøet. |
| --- | --- |

—

Mindskelse af risikoen for befolkningen og miljøet.

| 3.3.1 | Ansvaret for energieffektivitet bør fordeles på samtlige planer, og de nationale planer bør ledsages af regionale og lokale planer. De decentrale offentlige myndigheder bør inddrages i denne store opgave. Der ligger en virkelig udfordring i planens omfang og betydning. Man bør skippe visse dele af den livsstil, der er forbundet med fremskridtet i det 20. århundrede, og selve begrebet æstetik bør indeholde en etisk vurdering af, om produktet er acceptabelt, hvad angår energieffektivitet, i stil med hvad der allerede sker i forbindelse med pelse fremstillet af sjældne dyr eller ting lavet af elfenben. Et højhus, der er dækket af glasflader, og en firehjulstrukket bil bør anses for at være uacceptable. En sådan grundlæggende ændring af de fremherskende værdinormer kræver også et samarbejde med den private industri, som bør gribe chancen til at foregribe en omlægning i retningen af fremme af energieffektiviteten for at opnå gevinster på globalt plan, og til også at bruge disse nye værdier i markedsføringen i stedet for — som det ofte sker — at udsende modstridende signaler, der fremhæver vægten og den unødvendige kraft som statussymboler. |
| --- | --- |

3.3.1

Ansvaret for energieffektivitet bør fordeles på samtlige planer, og de nationale planer bør ledsages af regionale og lokale planer. De decentrale offentlige myndigheder bør inddrages i denne store opgave. Der ligger en virkelig udfordring i planens omfang og betydning. Man bør skippe visse dele af den livsstil, der er forbundet med fremskridtet i det 20. århundrede, og selve begrebet æstetik bør indeholde en etisk vurdering af, om produktet er acceptabelt, hvad angår energieffektivitet, i stil med hvad der allerede sker i forbindelse med pelse fremstillet af sjældne dyr eller ting lavet af elfenben. Et højhus, der er dækket af glasflader, og en firehjulstrukket bil bør anses for at være uacceptable. En sådan grundlæggende ændring af de fremherskende værdinormer kræver også et samarbejde med den private industri, som bør gribe chancen til at foregribe en omlægning i retningen af fremme af energieffektiviteten for at opnå gevinster på globalt plan, og til også at bruge disse nye værdier i markedsføringen i stedet for — som det ofte sker — at udsende modstridende signaler, der fremhæver vægten og den unødvendige kraft som statussymboler.

| 3.4 | Handlingsplanen indkredser 10 prioriterede foranstaltninger inden for fire prioriterede indsatsområder: konvertering, transmission og distribution af energi; boliger, forretninger og erhvervsbyggeri; transport; industriel og landbrugsmæssig anvendelse. Disse områder dækker mere end 90 % af forbruget. Der vil inden for rammerne af de internationale aftaler blive taget yderligere initiativer til at indgå partnerskaber om fastlæggelse af normer inden for områderne uddannelse, oplysning og kommunikation med henblik på at skabe størst mulig synergi og i størst muligt omfang ansvarliggøre alle de berørte aktører. |
| --- | --- |

3.4

Handlingsplanen indkredser 10 prioriterede foranstaltninger inden for fire prioriterede indsatsområder: konvertering, transmission og distribution af energi; boliger, forretninger og erhvervsbyggeri; transport; industriel og landbrugsmæssig anvendelse. Disse områder dækker mere end 90 % af forbruget. Der vil inden for rammerne af de internationale aftaler blive taget yderligere initiativer til at indgå partnerskaber om fastlæggelse af normer inden for områderne uddannelse, oplysning og kommunikation med henblik på at skabe størst mulig synergi og i størst muligt omfang ansvarliggøre alle de berørte aktører.

| 3.5 | EØSU foreslår, at der tilføjes endnu et prioriteret tiltag med henblik på at mindske brugen af fossilt brændstof til opvarmning og nedkøling, og bemærker, at Kommissionens forslag ikke udnytter mulighederne for at skabe fjernvarmenet til opvarmning og nedkøling, hvilket ville gøre det muligt at undgå et tab på 33 % i forbindelse med transformation af den primære energi. Disse muligheder kunne endog fordobles, hvis de kædes sammen med anvendelse af vedvarende energi eller affaldsforbrænding, hvorved man opnår en besparelse på op til 50,7 mio. toe om året. EØSU foreslår, at der sideløbende med de prioriterede tiltag iværksættes nogle prioriterede positive tiltag, som kan fremme udformningen og udviklingen af nye job og aktiviteter i tilknytning til energieffektivitetssektoren, udbredelsen af nye integrerede energitjenester samt fremme af nye produkter, som er energibesparende og mindre forurenende. Hertil kommer opprioritering af F&U i medlemsstaterne og i EU-regi via tilførsel af øgede midler samt mobilisering af alle disponible teknologiressourcer. Andre indsatsområder kunne være udvikling af genanvendelse og bortskaffelse af fast kommunalt affald, som frembyder mange anvendelsesmuligheder, og fremme af tiltag vedrørende virksomhedernes sociale ansvar eller frivillige aftaler i virksomhederne under aktiv inddragelse af arbejdstagerne og brug af EMAS-procedurer. |
| --- | --- |

3.5

EØSU foreslår, at der tilføjes endnu et prioriteret tiltag med henblik på at mindske brugen af fossilt brændstof til opvarmning og nedkøling, og bemærker, at Kommissionens forslag ikke udnytter mulighederne for at skabe fjernvarmenet til opvarmning og nedkøling, hvilket ville gøre det muligt at undgå et tab på 33 % i forbindelse med transformation af den primære energi. Disse muligheder kunne endog fordobles, hvis de kædes sammen med anvendelse af vedvarende energi eller affaldsforbrænding, hvorved man opnår en besparelse på op til 50,7 mio. toe om året. EØSU foreslår, at der sideløbende med de prioriterede tiltag iværksættes nogle prioriterede positive tiltag, som kan fremme udformningen og udviklingen af nye job og aktiviteter i tilknytning til energieffektivitetssektoren, udbredelsen af nye integrerede energitjenester samt fremme af nye produkter, som er energibesparende og mindre forurenende. Hertil kommer opprioritering af F&U i medlemsstaterne og i EU-regi via tilførsel af øgede midler samt mobilisering af alle disponible teknologiressourcer. Andre indsatsområder kunne være udvikling af genanvendelse og bortskaffelse af fast kommunalt affald, som frembyder mange anvendelsesmuligheder, og fremme af tiltag vedrørende virksomhedernes sociale ansvar eller frivillige aftaler i virksomhederne under aktiv inddragelse af arbejdstagerne og brug af EMAS-procedurer.

| 3.6 | I Kommissionens meddelelse bebudes mange lovforanstaltninger, heriblandt vedtagelse af ni direktiver og forordninger og revision af de eksisterende instrumenter med det sigte at opstramme de eksisterende regler (erklæring af 7. februar 2007 om loft for CO2-emissioner i bilindustrien). EØSU noterer sig Kommissionens forslag og de beslutninger, der blev truffet på forårsmødet i Det Europæiske Råd i marts måned, men finder det nødvendigt at understrege, at der efter udvidelserne i maj 2004 og januar 2007 er blevet indført et særdeles stort antal brugte biler i de nye medlemsstater, og at denne tilstrømning fortsætter og endda er taget til. EØSU tror, at det vil kræve mange år at foretage en total udskiftning af bilparken i disse medlemsstater, og finder det urealistisk, at det vil ske blot ved hjælp af bindende regler for den eksisterende bilpark. |
| --- | --- |

3.6

I Kommissionens meddelelse bebudes mange lovforanstaltninger, heriblandt vedtagelse af ni direktiver og forordninger og revision af de eksisterende instrumenter med det sigte at opstramme de eksisterende regler (erklæring af 7. februar 2007 om loft for CO2-emissioner i bilindustrien). EØSU noterer sig Kommissionens forslag og de beslutninger, der blev truffet på forårsmødet i Det Europæiske Råd i marts måned, men finder det nødvendigt at understrege, at der efter udvidelserne i maj 2004 og januar 2007 er blevet indført et særdeles stort antal brugte biler i de nye medlemsstater, og at denne tilstrømning fortsætter og endda er taget til. EØSU tror, at det vil kræve mange år at foretage en total udskiftning af bilparken i disse medlemsstater, og finder det urealistisk, at det vil ske blot ved hjælp af bindende regler for den eksisterende bilpark.

| 3.7 | Dokumentet ser ikke på muligheden for at styrke EU's ansvar og beføjelser med hensyn til at sikre, at målsætningernes nås, og at der bliver talt med én stemme over for de internationale partnere. EØSU ser positivt på indholdet af dokumentet fra Det Europæiske Råd og er tilfreds med vedtagelsen af den europæiske energiplan, der gør energipolitikken til en af EU's fremtidige prioriteter og styrker EU's samarbejde og politik udadtil. Den juridiske begrænsning, der ligger i de gældende traktater, som tillægger medlemsstaterne beslutningsbeføjelser på det energipolitiske område, overvindes i nogen grad takket være en ægte styrkelse af repræsentationsbeføjelserne over for tredjelandene, selv om artikel 174, stk. 4, åbner mulighed for delte beføjelser og en særlig rolle i samarbejdet med de internationale organisationer. Det er klart, at desto bedre politikkerne koordineres, desto større er EU's forhandlingskapacitet. EØSU ser gerne, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i givet fald overvejer, om det vil være hensigtsmæssigt at ændre traktaterne, således at EU's fælles repræsentation gives større beføjelser over for eksterne partnere, end den på nuværende tidspunkt har. |
| --- | --- |

3.7

Dokumentet ser ikke på muligheden for at styrke EU's ansvar og beføjelser med hensyn til at sikre, at målsætningernes nås, og at der bliver talt med én stemme over for de internationale partnere. EØSU ser positivt på indholdet af dokumentet fra Det Europæiske Råd og er tilfreds med vedtagelsen af den europæiske energiplan, der gør energipolitikken til en af EU's fremtidige prioriteter og styrker EU's samarbejde og politik udadtil. Den juridiske begrænsning, der ligger i de gældende traktater, som tillægger medlemsstaterne beslutningsbeføjelser på det energipolitiske område, overvindes i nogen grad takket være en ægte styrkelse af repræsentationsbeføjelserne over for tredjelandene, selv om artikel 174, stk. 4, åbner mulighed for delte beføjelser og en særlig rolle i samarbejdet med de internationale organisationer. Det er klart, at desto bedre politikkerne koordineres, desto større er EU's forhandlingskapacitet. EØSU ser gerne, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i givet fald overvejer, om det vil være hensigtsmæssigt at ændre traktaterne, således at EU's fælles repræsentation gives større beføjelser over for eksterne partnere, end den på nuværende tidspunkt har.

| 3.8 | Direktiv 2006/32/EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester nævner dels en strategi, som bygger på en mere udstrakt brug af hvide attester, dels de nationale handlingsplaner, som vil skulle vurderes af Kommissionens tjenestegrene. Selve handlingsplanen vil indebære en betydeligt større arbejdsbyrde for Kommissionen i form af lovgivningsinitiativer og overvågningsarbejde. EØSU mener, at de hidtidige erfaringer har været positive, selv om der har været visse problemer i opstarten af markedet for hvide attester, hvilket bl.a. skyldes forskelle i medlemsstaternes lovgivninger. På grund af aktiviteterne i forbindelse med gennemførelsen af det pågældende direktivs målsætninger og mere generelt for at effektivisere Kommissionens arbejde på dette område vil det være nødvendigt at sætte en større del af Kommissionens personale på disse opgaver. Kommissionen anslår, at der er behov for cirka 20 ansatte. EØSU anbefaler, at der foretages en grundig vurdering af ressourcebehovet, og håber, at de nuværende ressourcer styrkes. |
| --- | --- |

3.8

Direktiv 2006/32/EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester nævner dels en strategi, som bygger på en mere udstrakt brug af hvide attester, dels de nationale handlingsplaner, som vil skulle vurderes af Kommissionens tjenestegrene. Selve handlingsplanen vil indebære en betydeligt større arbejdsbyrde for Kommissionen i form af lovgivningsinitiativer og overvågningsarbejde. EØSU mener, at de hidtidige erfaringer har været positive, selv om der har været visse problemer i opstarten af markedet for hvide attester, hvilket bl.a. skyldes forskelle i medlemsstaternes lovgivninger. På grund af aktiviteterne i forbindelse med gennemførelsen af det pågældende direktivs målsætninger og mere generelt for at effektivisere Kommissionens arbejde på dette område vil det være nødvendigt at sætte en større del af Kommissionens personale på disse opgaver. Kommissionen anslår, at der er behov for cirka 20 ansatte. EØSU anbefaler, at der foretages en grundig vurdering af ressourcebehovet, og håber, at de nuværende ressourcer styrkes.

| 3.9 | Gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger vil medføre en besparelse og et tilsvarende fald i momsindtægterne: dette risikerer at få konsekvenser for EU-budgettet, men det udlignes delvist af stigningen i nye aktiviteter i forbindelse med energieffektivitetspolitikken. EØSU anmoder Kommissionen om at vurdere denne hypotese, eftersom den ikke er medtaget i konsekvensanalysen. EØSU mener, at de nuværende EU-midler er helt utilstrækkelige til at dække samtlige EU-programmer, som hele tiden oplever budgetnedskæringer på særdeles interessante projekter, som bl.a. sigter mod energibesparelse. Hvis der eventuelt indføres en »energiafgift«, bør den indgå i en skattepolitik, som tager hensyn til de svageste samfundsgrupper, og som ikke må have nogen negativ indflydelse på den sociale sikrings niveau og den offentlige service. |
| --- | --- |

3.9

Gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger vil medføre en besparelse og et tilsvarende fald i momsindtægterne: dette risikerer at få konsekvenser for EU-budgettet, men det udlignes delvist af stigningen i nye aktiviteter i forbindelse med energieffektivitetspolitikken. EØSU anmoder Kommissionen om at vurdere denne hypotese, eftersom den ikke er medtaget i konsekvensanalysen. EØSU mener, at de nuværende EU-midler er helt utilstrækkelige til at dække samtlige EU-programmer, som hele tiden oplever budgetnedskæringer på særdeles interessante projekter, som bl.a. sigter mod energibesparelse. Hvis der eventuelt indføres en »energiafgift«, bør den indgå i en skattepolitik, som tager hensyn til de svageste samfundsgrupper, og som ikke må have nogen negativ indflydelse på den sociale sikrings niveau og den offentlige service.

| 3.10 | Handlingsplanen er præget i negativ retning af vanskelighederne med at nå målsætningerne for hvidbogen om transport. Kommissionen anerkender i midtvejsevalueringen, at de hindringer og den modstand, man hidtil er stødt på, ikke har gjort det muligt at gennemføre styrkelsen af bane- og søtransporten fuldt ud, hvilket ellers ville have medført en væsentlig energibesparelse. Denne styrkelse bør gives absolut førsteprioritet i betragtning af, hvor lang tid det tager at bygge infrastrukturen og ændre befolkningens sædvanlige livsmønster. Der bør være større fokus på at forbedre transportmulighederne for arbejdstagerne, som for øjeblikket er hårdt ramt af en politik, der i højere grad er styret af behovet for et hurtigt økonomisk resultat end af behovet for kollektiv transport. Der tænkes her eksempelvis på opprioriteringen af investeringer i højhastighedstog. Ved at lette transporten mellem hjem og arbejde mindsker man ikke alene forbruget, men forbedrer også disse menneskers livskvalitet væsentligt. De offentlige investeringer, der er nødvendige for at styrke den kollektive trafik, er naturligvis også løbet ind i den økonomiske krise, som har hersket i fem år, og som har ramt de offentlige finanser i mange medlemslande. Den manglende bygning af den nødvendige infrastruktur, EU's nedskæringer på finansiering af strategiske projekter som TEN-korridorerne (nedskåret fra 20 til 7,5 mia. euro) og strategierne hos de vigtigste eksponenter for den europæiske bilindustri har bidraget til, at det ikke er muligt at gennemføre planen. EØSU er i gang med at vedtage en vigtig udtalelse om transport i byområder, hvori det påviser, at brugen af den kollektive transport er støt faldende, og hvori det anviser løsninger til at reducere omfanget af den private transport (3). EØSU beklager den utilstrækkelige koordinering af på den ene side transport- og energipolitikken, som strukturelt set og ud fra et teknisk og funktionelt synspunkt nødvendigvis er komplementære, og på den anden miljø- og industripolitikken. Udvalget udtrykker sin velbegrundede bekymring over, at Kommissionens meddelelse i mangel af en sådan koordinering mister en stor del af sin potentielle gennemslagskraft. |
| --- | --- |

3.10

Handlingsplanen er præget i negativ retning af vanskelighederne med at nå målsætningerne for hvidbogen om transport. Kommissionen anerkender i midtvejsevalueringen, at de hindringer og den modstand, man hidtil er stødt på, ikke har gjort det muligt at gennemføre styrkelsen af bane- og søtransporten fuldt ud, hvilket ellers ville have medført en væsentlig energibesparelse. Denne styrkelse bør gives absolut førsteprioritet i betragtning af, hvor lang tid det tager at bygge infrastrukturen og ændre befolkningens sædvanlige livsmønster. Der bør være større fokus på at forbedre transportmulighederne for arbejdstagerne, som for øjeblikket er hårdt ramt af en politik, der i højere grad er styret af behovet for et hurtigt økonomisk resultat end af behovet for kollektiv transport. Der tænkes her eksempelvis på opprioriteringen af investeringer i højhastighedstog. Ved at lette transporten mellem hjem og arbejde mindsker man ikke alene forbruget, men forbedrer også disse menneskers livskvalitet væsentligt. De offentlige investeringer, der er nødvendige for at styrke den kollektive trafik, er naturligvis også løbet ind i den økonomiske krise, som har hersket i fem år, og som har ramt de offentlige finanser i mange medlemslande. Den manglende bygning af den nødvendige infrastruktur, EU's nedskæringer på finansiering af strategiske projekter som TEN-korridorerne (nedskåret fra 20 til 7,5 mia. euro) og strategierne hos de vigtigste eksponenter for den europæiske bilindustri har bidraget til, at det ikke er muligt at gennemføre planen. EØSU er i gang med at vedtage en vigtig udtalelse om transport i byområder, hvori det påviser, at brugen af den kollektive transport er støt faldende, og hvori det anviser løsninger til at reducere omfanget af den private transport (3). EØSU beklager den utilstrækkelige koordinering af på den ene side transport- og energipolitikken, som strukturelt set og ud fra et teknisk og funktionelt synspunkt nødvendigvis er komplementære, og på den anden miljø- og industripolitikken. Udvalget udtrykker sin velbegrundede bekymring over, at Kommissionens meddelelse i mangel af en sådan koordinering mister en stor del af sin potentielle gennemslagskraft.

| 3.11 | Disse vanskeligheder kommer til udtryk i Kommissionens regelarbejde, i dens meddelelser og anbefalinger. Bruxelles står over for de samme problemer, som dem man kæmper med på nationalt plan, men situationen forværres dog af det faktum, at EU-planet burde koordinere de nationale politikker (og ikke omvendt!). |
| --- | --- |

3.11

Disse vanskeligheder kommer til udtryk i Kommissionens regelarbejde, i dens meddelelser og anbefalinger. Bruxelles står over for de samme problemer, som dem man kæmper med på nationalt plan, men situationen forværres dog af det faktum, at EU-planet burde koordinere de nationale politikker (og ikke omvendt!).

| 3.12 | En europæisk energipolitik bør være bæredygtig for alle samfundsgrupper, og den bør ikke skabe forskelsbehandling i adgangen til de tjenesteydelser, der udbydes af energiforsyningsselskaberne, indkøb af mere effektive husholdningsapparater eller leje af lejligheder. En sådan politik bør skabe en positiv beskæftigelsessaldo, hvilket helt klart er umiddelbart muligt på boligområdet. I forbindelse med enhver indsats for at øge energieffektiviteten bør lettelserne sigte mod at gøre fordelen klar for brugeren, således at den tid, der kræves til at afskrive omkostningerne, er relativt kort og let at beregne. |
| --- | --- |

3.12

En europæisk energipolitik bør være bæredygtig for alle samfundsgrupper, og den bør ikke skabe forskelsbehandling i adgangen til de tjenesteydelser, der udbydes af energiforsyningsselskaberne, indkøb af mere effektive husholdningsapparater eller leje af lejligheder. En sådan politik bør skabe en positiv beskæftigelsessaldo, hvilket helt klart er umiddelbart muligt på boligområdet. I forbindelse med enhver indsats for at øge energieffektiviteten bør lettelserne sigte mod at gøre fordelen klar for brugeren, således at den tid, der kræves til at afskrive omkostningerne, er relativt kort og let at beregne.

| 3.13 | Finansieringen bør ikke udelukkende ske via de offentlige finanser: I betragtning af den særdeles høje profit, som energi- og elselskaberne høster, kunne man med en lille andel fra disse skabe en fond, som i øvrigt allerede er afprøvet i visse medlemsstater, men man bør dog undgå, at dette fører til højere priser for slutbrugerne og færre strategiske investeringer fra virksomhedernes side. Der skal naturligvis tages højde for de omfattende investeringer, som produktionsindustrien skal foretage for at imødekomme den stigende efterspørgsel, der bliver mere og mere omkostningstung, medens prisen for andre fossile ressourcer er knyttet til olieprisen, samtidig med at forskningsudgifterne er meget lavere, sådan som tilfældet er for distributionsvirksomhederne. I bidragene til fonden bør der derfor tages højde for disse betydelige forskelle i forskningsudgifterne. Man kan forestille sig en differentiering af de forskellige medlemsstater efter de forskellige lovgivninger, der her gælder for energiselskabernes forpligtelser til at investere i forskning i effektivitet og priskontrol. Det kunne være en løsning, der giver de mindre ejere, som ikke har nogen finansielle ressourcer, mulighed for at øge energieffektiviteten i deres boliger, og det ville starte en positiv kædereaktion, der skaber beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.13

Finansieringen bør ikke udelukkende ske via de offentlige finanser: I betragtning af den særdeles høje profit, som energi- og elselskaberne høster, kunne man med en lille andel fra disse skabe en fond, som i øvrigt allerede er afprøvet i visse medlemsstater, men man bør dog undgå, at dette fører til højere priser for slutbrugerne og færre strategiske investeringer fra virksomhedernes side. Der skal naturligvis tages højde for de omfattende investeringer, som produktionsindustrien skal foretage for at imødekomme den stigende efterspørgsel, der bliver mere og mere omkostningstung, medens prisen for andre fossile ressourcer er knyttet til olieprisen, samtidig med at forskningsudgifterne er meget lavere, sådan som tilfældet er for distributionsvirksomhederne. I bidragene til fonden bør der derfor tages højde for disse betydelige forskelle i forskningsudgifterne. Man kan forestille sig en differentiering af de forskellige medlemsstater efter de forskellige lovgivninger, der her gælder for energiselskabernes forpligtelser til at investere i forskning i effektivitet og priskontrol. Det kunne være en løsning, der giver de mindre ejere, som ikke har nogen finansielle ressourcer, mulighed for at øge energieffektiviteten i deres boliger, og det ville starte en positiv kædereaktion, der skaber beskæftigelse.

| 3.14 | Anvendelsen af skattelempelser, som bør anvendes med yderste forsigtighed, bør tage hensyn til de fattigste grupper, som ikke betaler skat og dermed vil være udelukket fra at nyde godt af eventuelle foranstaltninger, som er tænkt til at fremme og stimulere en effektiv energipolitik, og der bør også være effektiviseringspræmier til lavindkomstgrupper, der ikke er underlagt direkte beskatning. |
| --- | --- |

3.14

Anvendelsen af skattelempelser, som bør anvendes med yderste forsigtighed, bør tage hensyn til de fattigste grupper, som ikke betaler skat og dermed vil være udelukket fra at nyde godt af eventuelle foranstaltninger, som er tænkt til at fremme og stimulere en effektiv energipolitik, og der bør også være effektiviseringspræmier til lavindkomstgrupper, der ikke er underlagt direkte beskatning.

| 3.15 | EØSU finder det tvingende nødvendigt at iværksætte bevidstgørelseskampagner på europæisk, nationalt og lokalt plan og eventuelt tage fat på ét spørgsmål ad gangen (f.eks. kunne man i en given måned i EU tale om el-pærer, i en anden om udvikling af den kollektive transport, i en tredje om effektiv og miljøbæredygtig opvarmning/køling osv.). Der kunne iværksættes idé- og forslagskampagner, således at man fortsætter arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om dette uomgængelig krav. Kun hvis der skabes omfattende bevidsthed i den brede befolkning, vil det være muligt at gennemføre konkrete resultater. Den demokratiske debat, inddragelsen af alle repræsentanterne for de forskellige berørte interesser og de offentlige myndigheders rolle vil være afgørende for at sikre en effektiv forvaltning af de planlagte tiltag. De medlemsstater, der har flest tekniske konsulenter på energieffektivitetsområdet, bør stå for uddannelsen af konsulenter i de øvrige EU-lande, for derved at sikre en ensartet udbredelse af den viden, der er nødvendig, for at planen kan lykkes. I medlemsstaterne bør studier i energispørgsmål fremmes i gymnasiet og på de videregående uddannelser, og det tværregionale samarbejde bør i den sammenhæng fremmes. Kommissionen kunne spille en effektiv rolle som koordinator. |
| --- | --- |

3.15

EØSU finder det tvingende nødvendigt at iværksætte bevidstgørelseskampagner på europæisk, nationalt og lokalt plan og eventuelt tage fat på ét spørgsmål ad gangen (f.eks. kunne man i en given måned i EU tale om el-pærer, i en anden om udvikling af den kollektive transport, i en tredje om effektiv og miljøbæredygtig opvarmning/køling osv.). Der kunne iværksættes idé- og forslagskampagner, således at man fortsætter arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om dette uomgængelig krav. Kun hvis der skabes omfattende bevidsthed i den brede befolkning, vil det være muligt at gennemføre konkrete resultater. Den demokratiske debat, inddragelsen af alle repræsentanterne for de forskellige berørte interesser og de offentlige myndigheders rolle vil være afgørende for at sikre en effektiv forvaltning af de planlagte tiltag. De medlemsstater, der har flest tekniske konsulenter på energieffektivitetsområdet, bør stå for uddannelsen af konsulenter i de øvrige EU-lande, for derved at sikre en ensartet udbredelse af den viden, der er nødvendig, for at planen kan lykkes. I medlemsstaterne bør studier i energispørgsmål fremmes i gymnasiet og på de videregående uddannelser, og det tværregionale samarbejde bør i den sammenhæng fremmes. Kommissionen kunne spille en effektiv rolle som koordinator.

| 3.16 | Det er nødvendigt at være yderst opmærksomme på målet om at nå den nødvendige ligevægt mellem behovet for at sørge for alle de nødvendige forbedringer og det økonomiske og produktionsmæssige systems evne til at tackle ændringer, der sker for pludseligt. Der er en konkret risiko for, at energitunge virksomheder, der stilles over for et for højt omkostningsniveau, vælger at flytte deres aktiviteter til mindre »krævende« områder. Den hastighed, hvormed ændringerne gennemføres, skal være direkte forbundet med en mulighed for at tilpasse og forvalte omkostningerne. Der bør findes frem til nogle foranstaltninger, som gør det muligt at indgå langfristede kontrakter, som sikrer stabile og vedvarende energipriser til gengæld for en forpligtelse til at investere i innovation, teknologi eller produktions-, transport- eller distributionsinfrastruktur. Denne form for investeringer bør ses i sammenhæng med energieffektiviteten. Anvendelsen af frivillige aftaler bør vurderes positivt, men kræver også, at de regionale myndigheder reelt har mulighed for at udføre en rettidig kontrol, samt at der er vilje til at lade dem træde i stedet for de bindende aftaler, når man har konstateret, at disse ikke virker. |
| --- | --- |

3.16

Det er nødvendigt at være yderst opmærksomme på målet om at nå den nødvendige ligevægt mellem behovet for at sørge for alle de nødvendige forbedringer og det økonomiske og produktionsmæssige systems evne til at tackle ændringer, der sker for pludseligt. Der er en konkret risiko for, at energitunge virksomheder, der stilles over for et for højt omkostningsniveau, vælger at flytte deres aktiviteter til mindre »krævende« områder. Den hastighed, hvormed ændringerne gennemføres, skal være direkte forbundet med en mulighed for at tilpasse og forvalte omkostningerne. Der bør findes frem til nogle foranstaltninger, som gør det muligt at indgå langfristede kontrakter, som sikrer stabile og vedvarende energipriser til gengæld for en forpligtelse til at investere i innovation, teknologi eller produktions-, transport- eller distributionsinfrastruktur. Denne form for investeringer bør ses i sammenhæng med energieffektiviteten. Anvendelsen af frivillige aftaler bør vurderes positivt, men kræver også, at de regionale myndigheder reelt har mulighed for at udføre en rettidig kontrol, samt at der er vilje til at lade dem træde i stedet for de bindende aftaler, når man har konstateret, at disse ikke virker.

| 3.17 | De indkredsede tiltag skal til stadighed tage hensyn til situationen på markedet, som bliver mere og mere global. De eventuelle prisstigninger på energi risikerer at forårsage meget store problemer i de energiintensive sektorer, som f.eks. aluminiums- og cementsektoren. Man bør hele tiden holde sig Lissabon-målsætningerne for øje og sikre, at EU er konkurrencedygtig og kan regne med de samme energipriser som resten af verdensøkonomien. EU kan på den anden side ikke holde til de fortsatte trusler om udflytning, som visse sektorer og virksomheder hele tiden fremsætter. Virksomheder, der udelukkende flytter deres aktiviteter for at kunne øge deres indtjening, bør straffes, for ud over at skabe til tider alvorlige sociale problemer, som de blot vælter over på samfundet, forårsager de konkurrenceforvridninger på det indre marked ved at markedsføre varer, der er produceret uden nogen form for restriktioner i mere tolerante tredjelande. |
| --- | --- |

3.17

De indkredsede tiltag skal til stadighed tage hensyn til situationen på markedet, som bliver mere og mere global. De eventuelle prisstigninger på energi risikerer at forårsage meget store problemer i de energiintensive sektorer, som f.eks. aluminiums- og cementsektoren. Man bør hele tiden holde sig Lissabon-målsætningerne for øje og sikre, at EU er konkurrencedygtig og kan regne med de samme energipriser som resten af verdensøkonomien. EU kan på den anden side ikke holde til de fortsatte trusler om udflytning, som visse sektorer og virksomheder hele tiden fremsætter. Virksomheder, der udelukkende flytter deres aktiviteter for at kunne øge deres indtjening, bør straffes, for ud over at skabe til tider alvorlige sociale problemer, som de blot vælter over på samfundet, forårsager de konkurrenceforvridninger på det indre marked ved at markedsføre varer, der er produceret uden nogen form for restriktioner i mere tolerante tredjelande.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | EØSU agter af åbenlyse indholdsmæssige og metodemæssige årsager ikke at analysere de enkelte forslåede tiltag (ca. 75), men finder det nødvendigt at tilkendegive sin vurdering af de vigtigste foranstaltninger og de mest fremtrædende forslag i Kommissionens meddelelse og bilagene. Der er blevet afholdt en høring i EØSU, hvor deltagerne fremkom med yderligere, velfunderede anvisninger, som har bidraget til at belyse emnet og i høj grad har bidraget til EØSU's overvejelser. |
| --- | --- |

4.1

EØSU agter af åbenlyse indholdsmæssige og metodemæssige årsager ikke at analysere de enkelte forslåede tiltag (ca. 75), men finder det nødvendigt at tilkendegive sin vurdering af de vigtigste foranstaltninger og de mest fremtrædende forslag i Kommissionens meddelelse og bilagene. Der er blevet afholdt en høring i EØSU, hvor deltagerne fremkom med yderligere, velfunderede anvisninger, som har bidraget til at belyse emnet og i høj grad har bidraget til EØSU's overvejelser.

| 4.2 | Indledningsvis skal det bemærkes, at de hidtidigt vedtagne dynamiske foranstaltninger vedrørende energiforbrug i energibrugende produkter, byggesektoren og energitjenesterne har givet gode resultater, og at man er blevet mødt af producenter og forbrugere, som er interesserede i og villige til at udvide udbuddet af og efterspørgslen efter nye og mere effektive produkter. På baggrund af den umiddelbare bekræftelse af de mulige besparelser og en stadig mere udbredt viden om og forståelse for miljøspørgsmål kan det formodes, at disse politikker kan gennemføres uden videre og føre til de ønskede resultater. Miljørigtig projektering er en succesfaktor og falder i god jord hos det brede publikum, som i stigende grad er opmærksom på indholdet af, hvad der udbydes. Man bør fremme den tendens, som allerede kan spores hos visse producenter, til at fremhæve betydningen af energieffektiviteten og til at give forbrugerne detaljeret vejledning i en energieffektiv anvendelse af deres produkter. Man bør endvidere overveje den amerikanske model med særlige incitamenter for virksomheder, der arbejder med miljørigtig projektering, som har givet meget lovende resultater. EØSU mener, at støtte til virksomhederne i form af skattenedsættelser til dem, der udvikler og producerer meget energieffektive produkter, kan give positive resultater: Det er dog en betingelse, at støtten ledsages af et effektivt og grundigt tilsyn med markedet og produkterne i lighed med, hvad der er gennemført i maskinsektoren. Denne tilsynsvirksomhed bør ses som en garanti for, at lovlydige producenter ikke oplever, at deres investeringer i energieffektivitet udhules, og bør anbefales til de kompetente regionale myndigheder. |
| --- | --- |

4.2

Indledningsvis skal det bemærkes, at de hidtidigt vedtagne dynamiske foranstaltninger vedrørende energiforbrug i energibrugende produkter, byggesektoren og energitjenesterne har givet gode resultater, og at man er blevet mødt af producenter og forbrugere, som er interesserede i og villige til at udvide udbuddet af og efterspørgslen efter nye og mere effektive produkter. På baggrund af den umiddelbare bekræftelse af de mulige besparelser og en stadig mere udbredt viden om og forståelse for miljøspørgsmål kan det formodes, at disse politikker kan gennemføres uden videre og føre til de ønskede resultater. Miljørigtig projektering er en succesfaktor og falder i god jord hos det brede publikum, som i stigende grad er opmærksom på indholdet af, hvad der udbydes. Man bør fremme den tendens, som allerede kan spores hos visse producenter, til at fremhæve betydningen af energieffektiviteten og til at give forbrugerne detaljeret vejledning i en energieffektiv anvendelse af deres produkter. Man bør endvidere overveje den amerikanske model med særlige incitamenter for virksomheder, der arbejder med miljørigtig projektering, som har givet meget lovende resultater. EØSU mener, at støtte til virksomhederne i form af skattenedsættelser til dem, der udvikler og producerer meget energieffektive produkter, kan give positive resultater: Det er dog en betingelse, at støtten ledsages af et effektivt og grundigt tilsyn med markedet og produkterne i lighed med, hvad der er gennemført i maskinsektoren. Denne tilsynsvirksomhed bør ses som en garanti for, at lovlydige producenter ikke oplever, at deres investeringer i energieffektivitet udhules, og bør anbefales til de kompetente regionale myndigheder.

| 4.2.1 | Mærkningsregler er et udmærket redskab, som man bør opfordre til at anvende i forbindelse med flest muligt produkter, og som snarest muligt bør udvides til at omfatte bil- og byggesektoren. EØSU er enigt i Kommissionens forslag og opfordrer den til at underlægge de 14 indkredsede produktgrupper minimumskravene til energimæssig ydeevne. Udvalget opfordrer dog til, at man er særdeles opmærksom på de enkelte markedssegmenter, således at man imødegår en eventuel konkurrenceforvridning som følge af ny lovgivning. Man bør endvidere se på andre slutprodukter, der bør underlægges minimumskravene. EØSU er helt enigt i, at der skal gives høj prioritet til at sænke energitabet i standby- og sleeptilstand, og lægger stor vægt på dette tiltag, der kan bidrage til at mindske forbruget i disse tilstande med op til 70 % gennem en gradvis udskiftning af de apparater, der for øjeblikket er i brug. EØSU mener desuden, at Energy Star-aftalen også bør indeholde en registreringsforpligtelse for EU (som allerede findes i USA) i forbindelse med licitationer vedrørende kontorudstyr, og forventer, at »Kommissionen selv viser det gode eksempel« (4). Aftalen bør også forhandles på plads med de store østasiatiske producenter, som efterhånden har en betydelig markedsandel, hvad elektronisk udstyr angår. |
| --- | --- |

4.2.1

Mærkningsregler er et udmærket redskab, som man bør opfordre til at anvende i forbindelse med flest muligt produkter, og som snarest muligt bør udvides til at omfatte bil- og byggesektoren. EØSU er enigt i Kommissionens forslag og opfordrer den til at underlægge de 14 indkredsede produktgrupper minimumskravene til energimæssig ydeevne. Udvalget opfordrer dog til, at man er særdeles opmærksom på de enkelte markedssegmenter, således at man imødegår en eventuel konkurrenceforvridning som følge af ny lovgivning. Man bør endvidere se på andre slutprodukter, der bør underlægges minimumskravene. EØSU er helt enigt i, at der skal gives høj prioritet til at sænke energitabet i standby- og sleeptilstand, og lægger stor vægt på dette tiltag, der kan bidrage til at mindske forbruget i disse tilstande med op til 70 % gennem en gradvis udskiftning af de apparater, der for øjeblikket er i brug. EØSU mener desuden, at Energy Star-aftalen også bør indeholde en registreringsforpligtelse for EU (som allerede findes i USA) i forbindelse med licitationer vedrørende kontorudstyr, og forventer, at »Kommissionen selv viser det gode eksempel« (4). Aftalen bør også forhandles på plads med de store østasiatiske producenter, som efterhånden har en betydelig markedsandel, hvad elektronisk udstyr angår.

| 4.2.2 | Hvad husholdningsapparater angår, medfører manglen på hurtige kontrolprocedurer til efterprøvning af mærkningens rigtighed og på sanktioner i tilfælde af overtrædelser en risiko for, at man i vid udstrækning straffer de lovlydige virksomheder, som investerer i energieffektivitet, og for, at der markedsføres uegnede produkter. Frem for alt bør man fremme udskiftningen af de ældste husholdningsapparater (ifølge beregninger er der mere end 200 mio. husholdningsapparater, der er ældre end 10 år, i brug i Europa), hvilket giver en betydelig besparelse, og man skal endvidere undgå, at forældede og energimæssigt ineffektive husholdningsmaskiner markedsføres på genbrugsmarkedet i udviklingslandene. Det er ligeledes en god idé at sikre sig, at finansieringsinitiativerne vedrørende indkøb af husholdningsmaskiner er forbeholdt de mest energieffektive produkter. |
| --- | --- |

4.2.2

Hvad husholdningsapparater angår, medfører manglen på hurtige kontrolprocedurer til efterprøvning af mærkningens rigtighed og på sanktioner i tilfælde af overtrædelser en risiko for, at man i vid udstrækning straffer de lovlydige virksomheder, som investerer i energieffektivitet, og for, at der markedsføres uegnede produkter. Frem for alt bør man fremme udskiftningen af de ældste husholdningsapparater (ifølge beregninger er der mere end 200 mio. husholdningsapparater, der er ældre end 10 år, i brug i Europa), hvilket giver en betydelig besparelse, og man skal endvidere undgå, at forældede og energimæssigt ineffektive husholdningsmaskiner markedsføres på genbrugsmarkedet i udviklingslandene. Det er ligeledes en god idé at sikre sig, at finansieringsinitiativerne vedrørende indkøb af husholdningsmaskiner er forbeholdt de mest energieffektive produkter.

| 4.2.2.1 | Det skal i den forbindelse understreges, at hvis virksomheder, der fremstiller husholdningsapparater, undlader at overholde den frivillige selvreguleringskodeks, så signalerer de implicit, at der er behov for bindende foranstaltninger for at regulere markedet. Manglen på sanktioner over for skrupelløse producenter og importører, der mærker produkter, der ikke overholder de fastlagte energisparekrav, som værende klasse A, har i praksis fremmet markedsføringen af »falske« lavenergiapparater. Den grænse, der angives af de europæiske virksomheder, der efterlyser en »regel«, giver dog anledning til overvejelser om, hvorvidt de frivillige aftaler altid og under alle omstændigheder er effektive. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Det skal i den forbindelse understreges, at hvis virksomheder, der fremstiller husholdningsapparater, undlader at overholde den frivillige selvreguleringskodeks, så signalerer de implicit, at der er behov for bindende foranstaltninger for at regulere markedet. Manglen på sanktioner over for skrupelløse producenter og importører, der mærker produkter, der ikke overholder de fastlagte energisparekrav, som værende klasse A, har i praksis fremmet markedsføringen af »falske« lavenergiapparater. Den grænse, der angives af de europæiske virksomheder, der efterlyser en »regel«, giver dog anledning til overvejelser om, hvorvidt de frivillige aftaler altid og under alle omstændigheder er effektive.

| 4.2.3 | Der er særdeles store besparelser at hente i byggesektoren: allerede i dag findes der materialer, bygningsmetoder og alternativer til traditionel opvarmning, som f.eks. kondenskedler, som giver en besparelse på mellem 6 og 11 % brændstof ved at genanvende den latente varme, som normalt går tabt. Det forbrug, der går til aircondition, kunne sænkes ved at installere beskyttelse mod sollys udvendigt på bygninger, eftersom de indvendige beskyttelsesanordninger nok skærmer mod lyset, men i stort omfang holder på varmen. Man bør i første omgang fremme udbredelsen af de såkaldte »passivhuse« (bygninger med et meget lavt energiforbrug): denne kategori omfatter f.eks. huse, der fra vinter til sommer ikke bruger mere end 15 kWh/m2 om året, hvad angår basisforbruget til køling og opvarmning. Der skal endvidere anføres det samlede forbrug (sufficiency) og det maksimale forbrug af primærenergi alt inklusive (belysning og husholdningsapparater, inklusive tørretumbleren, som man skal være opmærksom på for at tørre et kilo vasketøj kan bruge 3-4 gange den energi, det kræver at vaske det). Hvis man går ud fra, at forbruget takket være disse foranstaltninger kan gå fra et gennemsnit på 180 kWh/m2 om året til cirka 15 kWh/m2 om året, er det muligt at opnå en besparelse (efficiency + sufficiency) på op mod 90 %! (Tag som eksempel landsbyen Wiesbaden 1997, som består af 22 huse: gennemsnitligt årligt forbrug 13,4 kWh/m2; eller Kronsberg 1998 med 32 passivhuse: gennemsnitligt årligt forbrug 14, 9 kWh/m2). Man bør stile imod, at det europæiske marked åbnes for denne type produkter for at fremme et bredt udvalg af disse teknologier til rimelige priser. |
| --- | --- |

4.2.3

Der er særdeles store besparelser at hente i byggesektoren: allerede i dag findes der materialer, bygningsmetoder og alternativer til traditionel opvarmning, som f.eks. kondenskedler, som giver en besparelse på mellem 6 og 11 % brændstof ved at genanvende den latente varme, som normalt går tabt. Det forbrug, der går til aircondition, kunne sænkes ved at installere beskyttelse mod sollys udvendigt på bygninger, eftersom de indvendige beskyttelsesanordninger nok skærmer mod lyset, men i stort omfang holder på varmen. Man bør i første omgang fremme udbredelsen af de såkaldte »passivhuse« (bygninger med et meget lavt energiforbrug): denne kategori omfatter f.eks. huse, der fra vinter til sommer ikke bruger mere end 15 kWh/m2 om året, hvad angår basisforbruget til køling og opvarmning. Der skal endvidere anføres det samlede forbrug (sufficiency) og det maksimale forbrug af primærenergi alt inklusive (belysning og husholdningsapparater, inklusive tørretumbleren, som man skal være opmærksom på for at tørre et kilo vasketøj kan bruge 3-4 gange den energi, det kræver at vaske det). Hvis man går ud fra, at forbruget takket være disse foranstaltninger kan gå fra et gennemsnit på 180 kWh/m2 om året til cirka 15 kWh/m2 om året, er det muligt at opnå en besparelse (efficiency + sufficiency) på op mod 90 %! (Tag som eksempel landsbyen Wiesbaden 1997, som består af 22 huse: gennemsnitligt årligt forbrug 13,4 kWh/m2; eller Kronsberg 1998 med 32 passivhuse: gennemsnitligt årligt forbrug 14, 9 kWh/m2). Man bør stile imod, at det europæiske marked åbnes for denne type produkter for at fremme et bredt udvalg af disse teknologier til rimelige priser.

| 4.2.4 | EØSU finder det på sin plads at henlede opmærksomheden på, at der er behov for offentlige investeringer for at sikre energieffektivitet i socialt boligbyggeri og i offentlige bygninger, som bør kædes sammen med brug af vedvarende energi, specielt i de nye medlemsstater, hvor der er mulighed for store energibesparelser. EØSU anmoder om, at der parallelt med programmer vedrørende harmonisering af lovgivning og udformning af en uddannelse, der kan uddanne specialiserede teknikere, afsættes en del af strukturfondsmidlerne til dette område, og at man opfordrer EU's finansielle institutioner til at fremme investeringer i energimæssig modernisering af bygninger. |
| --- | --- |

4.2.4

EØSU finder det på sin plads at henlede opmærksomheden på, at der er behov for offentlige investeringer for at sikre energieffektivitet i socialt boligbyggeri og i offentlige bygninger, som bør kædes sammen med brug af vedvarende energi, specielt i de nye medlemsstater, hvor der er mulighed for store energibesparelser. EØSU anmoder om, at der parallelt med programmer vedrørende harmonisering af lovgivning og udformning af en uddannelse, der kan uddanne specialiserede teknikere, afsættes en del af strukturfondsmidlerne til dette område, og at man opfordrer EU's finansielle institutioner til at fremme investeringer i energimæssig modernisering af bygninger.

| 4.2.4.1 | Passivhuse skal opfylde visse konstruktionsmæssige krav (superisolering af vægge og gulve, rør til forvarmning og forkøling af indgående luft under selve huset), som gør det vanskeligt og dyrt at tilpasse eksisterende bygninger fuldstændigt til denne standard. Dette peger i retning af, at man bør gøre mest muligt for at gennemføre »passivstandarden« i så mange nybygninger som muligt og navnlig i offentlige bygninger. For sidstnævnte kategori bør den standard efterhånden blive obligatorisk. Sideløbende hermed er det særdeles vigtigt, at man i forbindelse med istandsættelse eller vedligeholdelse af private boliger, som bl.a. støttes via lavtforrentede revolverende fonde, i vid udstrækning sørger for at anvende de energieffektive løsninger fra passivhusene. Man bør nemlig ikke glemme, at de bygninger, der findes i dag, vil udgøre størstedelen af de bygninger, der er i brug i 2020. Hvad udlejningsejendomme angår, bør man se på, hvordan man kan gøre det økonomisk attraktivt for ejerne at investere kraftigt i energibesparende tiltag i boligerne, da disse har en tendens til først og fremmest at komme lejerne til gode. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Passivhuse skal opfylde visse konstruktionsmæssige krav (superisolering af vægge og gulve, rør til forvarmning og forkøling af indgående luft under selve huset), som gør det vanskeligt og dyrt at tilpasse eksisterende bygninger fuldstændigt til denne standard. Dette peger i retning af, at man bør gøre mest muligt for at gennemføre »passivstandarden« i så mange nybygninger som muligt og navnlig i offentlige bygninger. For sidstnævnte kategori bør den standard efterhånden blive obligatorisk. Sideløbende hermed er det særdeles vigtigt, at man i forbindelse med istandsættelse eller vedligeholdelse af private boliger, som bl.a. støttes via lavtforrentede revolverende fonde, i vid udstrækning sørger for at anvende de energieffektive løsninger fra passivhusene. Man bør nemlig ikke glemme, at de bygninger, der findes i dag, vil udgøre størstedelen af de bygninger, der er i brug i 2020. Hvad udlejningsejendomme angår, bør man se på, hvordan man kan gøre det økonomisk attraktivt for ejerne at investere kraftigt i energibesparende tiltag i boligerne, da disse har en tendens til først og fremmest at komme lejerne til gode.

| 4.2.4.2 | I konsekvensanalysen (SEK(2006) 1175) beregner Kommissionen, at man, hvis man ændrede direktiv 2002/97/EF om bygningers energimæssige ydeevne og sænkede det antal kvadratmeter (1.000 m2), for hvilke minimumskravene gælder (og strammede kravene for offentlige bygninger) og samtidig udbredte systemet med hvide attester, kunne opnå en besparelse på 140 mio. toe. EØSU er i tvivl om, om denne målsætning kan nås på kortere sigt (5). Efter EØSU's mening bør medlemsstaterne skaffe sig nogle ensartede redskaber til at måle virkningen af lovgivningen (f.eks. kvaliteten af isolering), og de bør være forpligtede til at indføre effektive kontrolforanstaltninger (der er f.eks. stor forskel mellem Frankrig, hvor der føres begrænset kontrol, og den flamske region, hvor der føres meget streng kontrol). Rådet og Europa-Parlamentet bør i relation til dette emne vurdere, om der er juridisk grundlag for at give Kommissionen tilladelse til at udstede en forordning, som kan erstatte forslaget til et nyt direktiv og ganske enkelt lade direktiv 2002/91/EF ophæve efter 2009. |
| --- | --- |

4.2.4.2

I konsekvensanalysen (SEK(2006) 1175) beregner Kommissionen, at man, hvis man ændrede direktiv 2002/97/EF om bygningers energimæssige ydeevne og sænkede det antal kvadratmeter (1.000 m2), for hvilke minimumskravene gælder (og strammede kravene for offentlige bygninger) og samtidig udbredte systemet med hvide attester, kunne opnå en besparelse på 140 mio. toe. EØSU er i tvivl om, om denne målsætning kan nås på kortere sigt (5). Efter EØSU's mening bør medlemsstaterne skaffe sig nogle ensartede redskaber til at måle virkningen af lovgivningen (f.eks. kvaliteten af isolering), og de bør være forpligtede til at indføre effektive kontrolforanstaltninger (der er f.eks. stor forskel mellem Frankrig, hvor der føres begrænset kontrol, og den flamske region, hvor der føres meget streng kontrol). Rådet og Europa-Parlamentet bør i relation til dette emne vurdere, om der er juridisk grundlag for at give Kommissionen tilladelse til at udstede en forordning, som kan erstatte forslaget til et nyt direktiv og ganske enkelt lade direktiv 2002/91/EF ophæve efter 2009.

| 4.2.4.3 | I en specialeopgave, der blev offentliggjort for nylig (6), påpeges følgende:






  1. | Når man skal forbedre den energimæssige ydeevne af en eksisterende bygning, der anvendes som bolig, til erhvervsformål eller skole, er det ikke altid muligt at nå målene for lavenergibygninger eller for passivhuse. |
| --- | --- | --- |

4.2.4.3

I en specialeopgave, der blev offentliggjort for nylig (6), påpeges følgende:

1.

Når man skal forbedre den energimæssige ydeevne af en eksisterende bygning, der anvendes som bolig, til erhvervsformål eller skole, er det ikke altid muligt at nå målene for lavenergibygninger eller for passivhuse.

| 2. | En forbedring stiller krav om en investering, der kan være en byrde for den enkelte. Selv en investering med et godt potentielt afkast, vil ikke blive overvejet, hvis de økonomiske forhold ikke tillader det. |
| --- | --- |

2.

En forbedring stiller krav om en investering, der kan være en byrde for den enkelte. Selv en investering med et godt potentielt afkast, vil ikke blive overvejet, hvis de økonomiske forhold ikke tillader det.

| 3. | Hvis man ved hjælp af isolering skal at nå et energiforbrug på størrelse med passivhusene, er der behov for særlig teknisk viden, som dog er ganske ligetil. Disse fakta skal ikke kun medtænkes i projektfasen, men frem for alt i den operative fase. |
| --- | --- |

3.

Hvis man ved hjælp af isolering skal at nå et energiforbrug på størrelse med passivhusene, er der behov for særlig teknisk viden, som dog er ganske ligetil. Disse fakta skal ikke kun medtænkes i projektfasen, men frem for alt i den operative fase.

| 4. | Energiforbruget modsvarer forbrugernes primære behov, og de er helt klart ikke fleksible. Selv drastiske ændringer i energiprisen fører ikke til en tilsvarende drastisk adfærdsændring på kort sigt. Begrænsninger i forbruget og søgen efter alternative energikilder er efterfølgende tilpasninger hen imod en ny balance på længere sigt, som imidlertid kun forbedrer energiefterspørgselskurvens elasticitet ganske lidt. |
| --- | --- |

4.

Energiforbruget modsvarer forbrugernes primære behov, og de er helt klart ikke fleksible. Selv drastiske ændringer i energiprisen fører ikke til en tilsvarende drastisk adfærdsændring på kort sigt. Begrænsninger i forbruget og søgen efter alternative energikilder er efterfølgende tilpasninger hen imod en ny balance på længere sigt, som imidlertid kun forbedrer energiefterspørgselskurvens elasticitet ganske lidt.

| 4.2.4.4 | Det billede, der tegner sig af denne analyse, er, at selv et tykt lag isolering (i hvert fald tykkere end 16 cm) medfører en besparelse, som gør, at det altid er den mest lønsomme måde at søge at opfylde passivhusets mål på, specielt hvis der er tale om traditionelt byggeri. Fra et operativt synspunkt fremgår det, at isolering af yderflader samlet set er vigtigere end andre tiltag. En samlet analyse af tiltagene gør det muligt at optimere investeringens nettonutidsværdi. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Det billede, der tegner sig af denne analyse, er, at selv et tykt lag isolering (i hvert fald tykkere end 16 cm) medfører en besparelse, som gør, at det altid er den mest lønsomme måde at søge at opfylde passivhusets mål på, specielt hvis der er tale om traditionelt byggeri. Fra et operativt synspunkt fremgår det, at isolering af yderflader samlet set er vigtigere end andre tiltag. En samlet analyse af tiltagene gør det muligt at optimere investeringens nettonutidsværdi.

| 4.2.5 | Hvad angår de hvide attester, så bremses de om end begrænsede positive erfaringer i de lande, der har indført dem, af den langsomme industrielle innovation, der kendetegner visse EU-lande. For at opnå et effektivt system med hvide attester (energisparebeviser) er det nemlig nødvendigt at have fastlagt nogle realistiske målsætninger i forhold til det teknisk-økonomiske potentiale, disponere over en bred vifte af muligheder for at nå målene (sektorer, projekter, aktører, omkostninger), garantere markedsfunktionen (udbuds- og efterspørgselsstrukturen, de kontekstuelle betingelser), have nogle klare, gennemsigtige, forenklende og ikke-diskriminerende regler (regler for adgang til markedet, markedsregler) og endelig opstille nogle troværdige sanktioner. Findes disse betingelser på et eventuelt europæisk marked for hvide attester? En eventuel udbredelse af systemet bør altså iværksættes med den fornødne forsigtighed. |
| --- | --- |

4.2.5

Hvad angår de hvide attester, så bremses de om end begrænsede positive erfaringer i de lande, der har indført dem, af den langsomme industrielle innovation, der kendetegner visse EU-lande. For at opnå et effektivt system med hvide attester (energisparebeviser) er det nemlig nødvendigt at have fastlagt nogle realistiske målsætninger i forhold til det teknisk-økonomiske potentiale, disponere over en bred vifte af muligheder for at nå målene (sektorer, projekter, aktører, omkostninger), garantere markedsfunktionen (udbuds- og efterspørgselsstrukturen, de kontekstuelle betingelser), have nogle klare, gennemsigtige, forenklende og ikke-diskriminerende regler (regler for adgang til markedet, markedsregler) og endelig opstille nogle troværdige sanktioner. Findes disse betingelser på et eventuelt europæisk marked for hvide attester? En eventuel udbredelse af systemet bør altså iværksættes med den fornødne forsigtighed.

| 4.3 | Tabet i transformationsfasen svarer til den procentdel af det samlede forbrug af primærenergi, som forbruges af samtlige boliger og industrien (33 % svarende til 580 mio. toe). EØSU mener derfor, at energitransformation bør være et højtprioriteret indsatsområde. Tabet ved transmission over store afstande er en vigtig faktor. Et sikkert udviklingsområde er de moderne linjer med transmission af jævnstrøm ved høj spænding, hvor effekttabet kun er cirka 3 % pr. 1 000 km. Ud over at muliggøre en væsentlig energibesparelse fjerner denne teknologi de elektromagnetiske virkninger, der opstår ved transmission af vekselstrøm, som f.eks. ekstremt lavfrekvente felter (ELF), som findes ved transmission af vekselstrøm. Med den nuværende teknologi er denne form for transmission over lange afstande allerede økonomisk hensigtsmæssig (den har været anvendt gennem årtier i Sverige og USA, og er under indførelse over hele verden), medens man for kortere afstande bør tage højde for de fortsat høje omkostninger i forbindelse med transformatorstationer, der omdanner elektriciteten til lavspænding og vekselstrøm til lokalt brug. Man bør ved hjælp af specifikke forskningsprojekter fremme indsatsen for at mindske disse omkostninger (7). |
| --- | --- |

4.3

Tabet i transformationsfasen svarer til den procentdel af det samlede forbrug af primærenergi, som forbruges af samtlige boliger og industrien (33 % svarende til 580 mio. toe). EØSU mener derfor, at energitransformation bør være et højtprioriteret indsatsområde. Tabet ved transmission over store afstande er en vigtig faktor. Et sikkert udviklingsområde er de moderne linjer med transmission af jævnstrøm ved høj spænding, hvor effekttabet kun er cirka 3 % pr. 1 000 km. Ud over at muliggøre en væsentlig energibesparelse fjerner denne teknologi de elektromagnetiske virkninger, der opstår ved transmission af vekselstrøm, som f.eks. ekstremt lavfrekvente felter (ELF), som findes ved transmission af vekselstrøm. Med den nuværende teknologi er denne form for transmission over lange afstande allerede økonomisk hensigtsmæssig (den har været anvendt gennem årtier i Sverige og USA, og er under indførelse over hele verden), medens man for kortere afstande bør tage højde for de fortsat høje omkostninger i forbindelse med transformatorstationer, der omdanner elektriciteten til lavspænding og vekselstrøm til lokalt brug. Man bør ved hjælp af specifikke forskningsprojekter fremme indsatsen for at mindske disse omkostninger (7).

| 4.3.1 | Et andet indsatsområde er støtte til indførelse af termodynamisk solenergi, som kunne gennemføres i partnerskab med Euro-Middelhavslandene, som har store ørkenområder med konstant, stærkt sollys. I en nylig rapport bestilt af det tyske forbundsmiljøministerium fremhævede man den strategiske betydning af denne teknologi, som blev udviklet af den italienske Nobelprismodtager, Carlo Rubbia, og som nu er på forsøgsstadiet i Granada. ENEL har i samarbejde med ENEA for nylig iværksat et projekt, der for første gang i verden gør det muligt at forbinde et gasvarmeanlæg med et solvarmeanlæg. Ved hjælp af den innovative og eksklusive teknologi, som ENEA har udarbejdet, producerer Archimedes-projektet kontinuerligt elektricitet fra solenergi. Projektet har imidlertid også andre kendetegn, der er enestående i verden, og er således dækket af fem nye patenter, som f.eks. smeltede væsker, dvs. væsker, der ved opvarmning afgiver varme, der anvendes til at producere elektricitet med. De hidtil anvendte kunne opvarmes til 300 grader. Dem, der anvendes i Archimedes-projektet, kan opvarmes op til 550 grader, dvs. den samme temperatur som damp, der produceres ved hjælp af fossile brændstoffer, og det er dermed muligt at integrere dem med de traditionelle kraftværker og følgelig at bidrage til at sikre en stabil elforsyning. |
| --- | --- |

4.3.1

Et andet indsatsområde er støtte til indførelse af termodynamisk solenergi, som kunne gennemføres i partnerskab med Euro-Middelhavslandene, som har store ørkenområder med konstant, stærkt sollys. I en nylig rapport bestilt af det tyske forbundsmiljøministerium fremhævede man den strategiske betydning af denne teknologi, som blev udviklet af den italienske Nobelprismodtager, Carlo Rubbia, og som nu er på forsøgsstadiet i Granada. ENEL har i samarbejde med ENEA for nylig iværksat et projekt, der for første gang i verden gør det muligt at forbinde et gasvarmeanlæg med et solvarmeanlæg. Ved hjælp af den innovative og eksklusive teknologi, som ENEA har udarbejdet, producerer Archimedes-projektet kontinuerligt elektricitet fra solenergi. Projektet har imidlertid også andre kendetegn, der er enestående i verden, og er således dækket af fem nye patenter, som f.eks. smeltede væsker, dvs. væsker, der ved opvarmning afgiver varme, der anvendes til at producere elektricitet med. De hidtil anvendte kunne opvarmes til 300 grader. Dem, der anvendes i Archimedes-projektet, kan opvarmes op til 550 grader, dvs. den samme temperatur som damp, der produceres ved hjælp af fossile brændstoffer, og det er dermed muligt at integrere dem med de traditionelle kraftværker og følgelig at bidrage til at sikre en stabil elforsyning.

| 4.3.2 | EØSU anbefaler, at EU-institutionerne går ind og påvirker udviklingen kraftigt i denne retning og indfører særlige støtteforanstaltninger til udvikling af termodynamisk solenergi. |
| --- | --- |

4.3.2

EØSU anbefaler, at EU-institutionerne går ind og påvirker udviklingen kraftigt i denne retning og indfører særlige støtteforanstaltninger til udvikling af termodynamisk solenergi.

| 4.3.3 | Kombineret kraftvarmeproduktion, såvel i form af anvendelse af restvarme fra el-produktion til opvarmning, som el-produktion på basis af restvarme (fra f.eks. ovne), kunne give en væsentlig effektivitetsforbedring i brændstofudnyttelsen, der vil kunne stige fra 35 til 70 %. For forvalterne af strømforsyningsnettet bør der tages højde for meromkostningerne i forbindelse med decentral el-produktion og den aktive distribution, og man bør fremme de nødvendige investeringer, men samtidig også tage højde for medlemsstaternes forskellige udgangssituationer. EØSU ønsker ligesom Kommissionen at udvikle højtydende kraftvarmeværker, men kan konstatere, at harmoniseringen af beregningsmetoderne er blevet udsat til 2010, og at der udstedes oprindelsesgarantier, hvis overholdelse af minimumskravene det ikke altid er muligt at verificere. EØSU er ikke klar over, om det er muligt at fremskynde sagen for at nå hurtigere frem til en harmonisering af beregningsmetoderne, som gør det muligt at udvikle et indre marked for kraftvarmeværker og dermed overvinde den nuværende hindring, der bunder i de enkelte landes forskellige lovgivninger. I dag kan de enkelte stater frit vælge deres egne beregningsmetoder til at vurdere anlæggenes effektivitetsgrad og give dem adgang til EU-ordningen i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet. Sådan foregår det imidlertid ikke i praksis, og anlæggene fremviser meget forskellige resultater, når de underkastes de forskellige landes beregningsmetoder. Harmonisering er også et effektivt redskab til imødegåelse af svindel. EU's indsats bør styrkes i betragtning af, at resultaterne af den første kontrol den 21. februar 2007 ikke lever op til de strategiske målsætninger, hvilket fremgår af de evalueringsrapporter, medlemsstaterne har indgivet, om udviklingen af kraftvarmeproduktionen med henblik på at øge den andel af elektriciteten, der fremstilles ved hjælp af den teknik. |
| --- | --- |

4.3.3

Kombineret kraftvarmeproduktion, såvel i form af anvendelse af restvarme fra el-produktion til opvarmning, som el-produktion på basis af restvarme (fra f.eks. ovne), kunne give en væsentlig effektivitetsforbedring i brændstofudnyttelsen, der vil kunne stige fra 35 til 70 %. For forvalterne af strømforsyningsnettet bør der tages højde for meromkostningerne i forbindelse med decentral el-produktion og den aktive distribution, og man bør fremme de nødvendige investeringer, men samtidig også tage højde for medlemsstaternes forskellige udgangssituationer. EØSU ønsker ligesom Kommissionen at udvikle højtydende kraftvarmeværker, men kan konstatere, at harmoniseringen af beregningsmetoderne er blevet udsat til 2010, og at der udstedes oprindelsesgarantier, hvis overholdelse af minimumskravene det ikke altid er muligt at verificere. EØSU er ikke klar over, om det er muligt at fremskynde sagen for at nå hurtigere frem til en harmonisering af beregningsmetoderne, som gør det muligt at udvikle et indre marked for kraftvarmeværker og dermed overvinde den nuværende hindring, der bunder i de enkelte landes forskellige lovgivninger. I dag kan de enkelte stater frit vælge deres egne beregningsmetoder til at vurdere anlæggenes effektivitetsgrad og give dem adgang til EU-ordningen i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet. Sådan foregår det imidlertid ikke i praksis, og anlæggene fremviser meget forskellige resultater, når de underkastes de forskellige landes beregningsmetoder. Harmonisering er også et effektivt redskab til imødegåelse af svindel. EU's indsats bør styrkes i betragtning af, at resultaterne af den første kontrol den 21. februar 2007 ikke lever op til de strategiske målsætninger, hvilket fremgår af de evalueringsrapporter, medlemsstaterne har indgivet, om udviklingen af kraftvarmeproduktionen med henblik på at øge den andel af elektriciteten, der fremstilles ved hjælp af den teknik.

| 4.3.4 | EØSU opfordrer Kommissionen og Rådet til i højere grad at gå ind og støtte de programmer, for kraftvarme/køleproduktion, der også anvender restvarme til køling. I disse anlæg er COP (coefficient of performance = varmeværdieffekten), dvs. forholdet mellem opnået køleeffekt i forhold til tilført el-effekt, særdeles gunstig. De traditionelle anlæg har en COP på 2,0, medens disse anlæg yder en COP på mellem 0,7 og 1,3 alt afhængigt af den anvendte varme (8). Der findes allerede generatorer baseret på affaldstræ, som kan bruge overskudsprodukterne fra frugtforarbejdningsindustrien (sten og skræller), fra landbruget (presserester fra oliven, afpillede majskolber), affaldet fra savværker, fra træforarbejdning, kvas, bark, skaller fra kaffebønner, affald fra udvinding af palmeolie, industriaffald og brugt emballage. 100 kg affald giver 70 kW jævnstrøm (maksimalt 80) og 130 kW varmeenergi. Et ton affaldstræ til 70 EUR erstatter således 160 liter olie til 175 EUR. |
| --- | --- |

4.3.4

EØSU opfordrer Kommissionen og Rådet til i højere grad at gå ind og støtte de programmer, for kraftvarme/køleproduktion, der også anvender restvarme til køling. I disse anlæg er COP (coefficient of performance = varmeværdieffekten), dvs. forholdet mellem opnået køleeffekt i forhold til tilført el-effekt, særdeles gunstig. De traditionelle anlæg har en COP på 2,0, medens disse anlæg yder en COP på mellem 0,7 og 1,3 alt afhængigt af den anvendte varme (8). Der findes allerede generatorer baseret på affaldstræ, som kan bruge overskudsprodukterne fra frugtforarbejdningsindustrien (sten og skræller), fra landbruget (presserester fra oliven, afpillede majskolber), affaldet fra savværker, fra træforarbejdning, kvas, bark, skaller fra kaffebønner, affald fra udvinding af palmeolie, industriaffald og brugt emballage. 100 kg affald giver 70 kW jævnstrøm (maksimalt 80) og 130 kW varmeenergi. Et ton affaldstræ til 70 EUR erstatter således 160 liter olie til 175 EUR.

| 4.3.5 | Udvalget peger på behovet for en kampagne og en indsats for at begrænse anvendelsen af materialer til emballering af varer og sikre, at disse er genanvendelige. Det energiforbrug, der medgår til at fremstille og bortskaffe emballage, er enormt, eftersom størsteparten af emballagen ikke er bionedbrydelig og dermed en stor kilde til forurening. |
| --- | --- |

4.3.5

Udvalget peger på behovet for en kampagne og en indsats for at begrænse anvendelsen af materialer til emballering af varer og sikre, at disse er genanvendelige. Det energiforbrug, der medgår til at fremstille og bortskaffe emballage, er enormt, eftersom størsteparten af emballagen ikke er bionedbrydelig og dermed en stor kilde til forurening.

4.4   Markedets funktion

| 4.4.1 | Energimarkedet udnytter på nuværende tidspunkt ikke det fulde eksisterende effektivitetspotentiale, og der er behov for større gennemsigtighed, hvad angår anlæggenes egentlige effektivitet og tabene i transmissionsnettet. Gas- og el-markederne er ikke blevet fuldstændigt liberaliseret. I visse tilfælde er manglende gennemsigtighed omkring prisdannelsen og selve liberaliseringsprocessen en hindring for en effektiv energisparepolitik. Det forekommer i den sammenhæng hensigtsmæssigt at udvide begrebet juridisk adskillelse af de virksomheder, der forvalter tekniske monopoler, og dem, der driver forretning i fri konkurrence, som fastlagt i direktiverne om liberalisering af hhv. el- og gasmarkedet (direktiv 2003/54/EF og 2003/55/EF), med det mere stringente begreb, ejermæssig adskillelse. |
| --- | --- |

4.4.1

Energimarkedet udnytter på nuværende tidspunkt ikke det fulde eksisterende effektivitetspotentiale, og der er behov for større gennemsigtighed, hvad angår anlæggenes egentlige effektivitet og tabene i transmissionsnettet. Gas- og el-markederne er ikke blevet fuldstændigt liberaliseret. I visse tilfælde er manglende gennemsigtighed omkring prisdannelsen og selve liberaliseringsprocessen en hindring for en effektiv energisparepolitik. Det forekommer i den sammenhæng hensigtsmæssigt at udvide begrebet juridisk adskillelse af de virksomheder, der forvalter tekniske monopoler, og dem, der driver forretning i fri konkurrence, som fastlagt i direktiverne om liberalisering af hhv. el- og gasmarkedet (direktiv 2003/54/EF og 2003/55/EF), med det mere stringente begreb, ejermæssig adskillelse.

| 4.4.2 | Sektorens prispolitik bør opmuntre til energibesparelser og energieffektivitet, specielt for så vidt angår de fossile brændstoffer, og fremme brugen af vedvarende energi. Der bør ydes særlig opmærksomhed om de svage forbrugergrupper i henhold til princippet om, at man bør sikre dem adgang til den energi, de har brug for til at dække deres grundlæggende behov, men man bør samtidig opretholde deres økonomiske interesse i at spare på energien. F.eks. kunne det være hensigtsmæssigt at tilbyde mindrebemidlede særligt lave tariffer (dog kun op til en vis forbrugsgrænse) eller yde dem økonomisk støtte. |
| --- | --- |

4.4.2

Sektorens prispolitik bør opmuntre til energibesparelser og energieffektivitet, specielt for så vidt angår de fossile brændstoffer, og fremme brugen af vedvarende energi. Der bør ydes særlig opmærksomhed om de svage forbrugergrupper i henhold til princippet om, at man bør sikre dem adgang til den energi, de har brug for til at dække deres grundlæggende behov, men man bør samtidig opretholde deres økonomiske interesse i at spare på energien. F.eks. kunne det være hensigtsmæssigt at tilbyde mindrebemidlede særligt lave tariffer (dog kun op til en vis forbrugsgrænse) eller yde dem økonomisk støtte.

| 4.4.3 | Et interessant forsøg på at fremme energibesparelsen er indførelsen af elektroniske målere, der gør det muligt at fjernstyre energidistributionen, hvorved styringen af netbelastningen optimeres. Ifølge ENEL, der har givet sine 30 millioner kunder en gratis elektronisk måler, gør rationaliseringen af energiforbruget, bl.a. ved at indføre en målrettet prispolitik, det muligt at udnytte produktionen bedre, specielt i lavlastperioder. »Den elektroniske måler bidrager til at skabe bevidsthed hos slutbrugeren og fremmer således en mere rationel anvendelse af ressourcerne«. Måleren er blevet anerkendt som et energibesparende redskab i henhold til direktiverne om energitjenester og forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

4.4.3

Et interessant forsøg på at fremme energibesparelsen er indførelsen af elektroniske målere, der gør det muligt at fjernstyre energidistributionen, hvorved styringen af netbelastningen optimeres. Ifølge ENEL, der har givet sine 30 millioner kunder en gratis elektronisk måler, gør rationaliseringen af energiforbruget, bl.a. ved at indføre en målrettet prispolitik, det muligt at udnytte produktionen bedre, specielt i lavlastperioder. »Den elektroniske måler bidrager til at skabe bevidsthed hos slutbrugeren og fremmer således en mere rationel anvendelse af ressourcerne«. Måleren er blevet anerkendt som et energibesparende redskab i henhold til direktiverne om energitjenester og forsyningssikkerhed.

| 4.4.4 | Modellen med decentral el-produktion, dvs. med et stort antal heriblandt også meget små, producenter, medfører en række nye problemer, hvad angår driftsbetingelserne for netværk med middelhøj og lav spænding, som udelukkende er projekteret med henblik på envejsanvendelse. Der er behov for omfattende investeringer i fornyelse af nettet, hvis det skal kunne stå mål med de nye produktionsvilkår. Der er ingen tvivl om, at den decentrale produktion giver mindre tab i transmissionsfasen, men det kræver meget store investeringer, og derudover er de enkelte lokalområder meget imod at få installeret selv små anlæg. |
| --- | --- |

4.4.4

Modellen med decentral el-produktion, dvs. med et stort antal heriblandt også meget små, producenter, medfører en række nye problemer, hvad angår driftsbetingelserne for netværk med middelhøj og lav spænding, som udelukkende er projekteret med henblik på envejsanvendelse. Der er behov for omfattende investeringer i fornyelse af nettet, hvis det skal kunne stå mål med de nye produktionsvilkår. Der er ingen tvivl om, at den decentrale produktion giver mindre tab i transmissionsfasen, men det kræver meget store investeringer, og derudover er de enkelte lokalområder meget imod at få installeret selv små anlæg.

| 4.5 | Transportsektoren har brugt meget energi på at nedbringe forbruget og de forurenende udledninger: alligevel er det berettiget at forlange, at den anstrenger sig endnu mere, eftersom transportsektoren er den hurtigst voksende sektor, for så vidt angår energiforbrug, og en af de vigtigste kilder til drivhusgasser (udledningerne fra vejtransport er steget med 26 % i perioden fra 1990 til 2004). Det yderligere faktum, at det brændstof, der anvendes i transportsektoren (som for 98 % vedkommende udgøres af fossile brændstoffer), afhænger af import fra tredjelande, øger denne europæiske industrisektors ansvar for at yde sit væsentlige bidrag til energieffektiviteten, til at nedbringe emissionerne og til at mindske importen af olieprodukter og gas. |
| --- | --- |

4.5

Transportsektoren har brugt meget energi på at nedbringe forbruget og de forurenende udledninger: alligevel er det berettiget at forlange, at den anstrenger sig endnu mere, eftersom transportsektoren er den hurtigst voksende sektor, for så vidt angår energiforbrug, og en af de vigtigste kilder til drivhusgasser (udledningerne fra vejtransport er steget med 26 % i perioden fra 1990 til 2004). Det yderligere faktum, at det brændstof, der anvendes i transportsektoren (som for 98 % vedkommende udgøres af fossile brændstoffer), afhænger af import fra tredjelande, øger denne europæiske industrisektors ansvar for at yde sit væsentlige bidrag til energieffektiviteten, til at nedbringe emissionerne og til at mindske importen af olieprodukter og gas.

| 4.5.1 | Kommissionens nylige beslutning om ved lov at fastsætte et mål på 120 g CO2/km, mærkning af dæk iht. maksimal rullemodstand, ændrede krav til brændstoffer samt indførelse af benzinblandinger med et højt indhold af ethanol, af biobrændstoffer, brændstoffer med et lavt kulindhold og diesel med et meget lavt svovlindhold er et klart signal til markedet. I løbet af tiåret 2011-2020 vil de europæiske leverandører skulle reducere de drivhusgasser, der produceres af det brændstof, de anvender, i raffinerings-, transport- og anvendelsesfasen med 10 %, og dette vil gøre det muligt at sænke CO2-udslippet med 500 mio. ton. Baggrunden for disse valg er, at emissionerne i perioden fra 1995 til 2004 kun er faldet med 12,4 % (dvs. de er gået fra 186 til 163 g CO2/km), og dertil kommer, at der er sket en voldsom stigning i den gennemsnitlige motorkraft i køretøjerne, hvilket gør det vanskeligt at sænke det skadelige udslip. Denne ulogiske situation peger på det hensigtsmæssige i at øge beskatningen af luksuskøretøjer, som ikke er energieffektive, sådan som nogle af medlemsstaterne har valgt at gøre det. Kommissionen vurderer, at et sådant tiltag vil føre til en yderligere reduktion af CO2udslippet på 400 mio. t. i 2020.
  ACEA, dvs. sammenslutningen af europæiske bilproducenter, har anmodet om, at man forlænger fristen og udsætter den fra 2012 til mindst 2015 og om, at man inddrager alle aktørerne, sådan som det blev anbefalet af ekspertgruppen på højt plan, CARS 21. De europæiske bilproducenter mener, at hvis disse foranstaltninger ikke sammenkædes med langsigtede planer for udskiftning af modeller, vil de medføre ubærlige omkostninger for europæisk industri. |
| --- | --- |

4.5.1

Kommissionens nylige beslutning om ved lov at fastsætte et mål på 120 g CO2/km, mærkning af dæk iht. maksimal rullemodstand, ændrede krav til brændstoffer samt indførelse af benzinblandinger med et højt indhold af ethanol, af biobrændstoffer, brændstoffer med et lavt kulindhold og diesel med et meget lavt svovlindhold er et klart signal til markedet. I løbet af tiåret 2011-2020 vil de europæiske leverandører skulle reducere de drivhusgasser, der produceres af det brændstof, de anvender, i raffinerings-, transport- og anvendelsesfasen med 10 %, og dette vil gøre det muligt at sænke CO2-udslippet med 500 mio. ton. Baggrunden for disse valg er, at emissionerne i perioden fra 1995 til 2004 kun er faldet med 12,4 % (dvs. de er gået fra 186 til 163 g CO2/km), og dertil kommer, at der er sket en voldsom stigning i den gennemsnitlige motorkraft i køretøjerne, hvilket gør det vanskeligt at sænke det skadelige udslip. Denne ulogiske situation peger på det hensigtsmæssige i at øge beskatningen af luksuskøretøjer, som ikke er energieffektive, sådan som nogle af medlemsstaterne har valgt at gøre det. Kommissionen vurderer, at et sådant tiltag vil føre til en yderligere reduktion af CO2udslippet på 400 mio. t. i 2020.

ACEA, dvs. sammenslutningen af europæiske bilproducenter, har anmodet om, at man forlænger fristen og udsætter den fra 2012 til mindst 2015 og om, at man inddrager alle aktørerne, sådan som det blev anbefalet af ekspertgruppen på højt plan, CARS 21. De europæiske bilproducenter mener, at hvis disse foranstaltninger ikke sammenkædes med langsigtede planer for udskiftning af modeller, vil de medføre ubærlige omkostninger for europæisk industri.

| 4.5.2 | EØSU finder det hensigtsmæssigt at gøre opmærksom på, at hvis man i udstrakt grad erstatter de fossile brændstoffer med biobrændsel, er der en risiko for, at man skaber konkurrence mellem fremstilling af brændstoffer og fødevarer i forbindelse med allokeringen af dyrkningsarealerne, og for at fødevarepriserne tilpasser sig — i opadgående retning — til energipriserne, som for deres vedkommende følger prisen på de fossile brændstoffer: Dette kunne betyde, at man skaber konkurrence mellem den fattige, sultende befolkning på den sydlige halvkugle med bilejerne på den nordlige halvkugle (9). Objektivt set er det et etisk problem, at man på den nordlige halvkugle fremstiller brændstof af landbrugsressourcer, som kunne redde millioner af menneskeliv på den sydlige, underudviklede halvkugle. Hele majsproduktionen i den amerikanske stat Iowa kunne gå til fremstilling af ethanol. Hvis man tænker på, at man for at fylde tanken (på 25 gallons eller 94,5 l.) på en bil med firehjulstræk bruger, hvad der svarer til en persons årlige indtag af fødevarer, bliver problemstillingen pludselig meget håndgribelig og kræver en eller anden form for respons. EØSU er i færd med at udarbejde en særskilt udtalelse om dette spørgsmål (10). |
| --- | --- |

4.5.2

EØSU finder det hensigtsmæssigt at gøre opmærksom på, at hvis man i udstrakt grad erstatter de fossile brændstoffer med biobrændsel, er der en risiko for, at man skaber konkurrence mellem fremstilling af brændstoffer og fødevarer i forbindelse med allokeringen af dyrkningsarealerne, og for at fødevarepriserne tilpasser sig — i opadgående retning — til energipriserne, som for deres vedkommende følger prisen på de fossile brændstoffer: Dette kunne betyde, at man skaber konkurrence mellem den fattige, sultende befolkning på den sydlige halvkugle med bilejerne på den nordlige halvkugle (9). Objektivt set er det et etisk problem, at man på den nordlige halvkugle fremstiller brændstof af landbrugsressourcer, som kunne redde millioner af menneskeliv på den sydlige, underudviklede halvkugle. Hele majsproduktionen i den amerikanske stat Iowa kunne gå til fremstilling af ethanol. Hvis man tænker på, at man for at fylde tanken (på 25 gallons eller 94,5 l.) på en bil med firehjulstræk bruger, hvad der svarer til en persons årlige indtag af fødevarer, bliver problemstillingen pludselig meget håndgribelig og kræver en eller anden form for respons. EØSU er i færd med at udarbejde en særskilt udtalelse om dette spørgsmål (10).

| 4.5.3 | EØSU bemærker, at Kommissionen på den ene side fremmer de frivillige aftaler, men på den anden side bebuder bindende foranstaltninger. Kommissionen giver selv de frivillige aftaler en afgørende rolle, når den siger, at »de gør det muligt at nå målsætningerne hurtigere og billigere end de juridisk bindende aftaler«, og at »de frivillige aftaler kan have visse fordele i forhold til lovgivning. De kan føre til hurtige fremskridt takket være hurtig og billig gennemførelse. De tillader fleksible og passende tilpasninger til de teknologiske muligheder og markedsudviklingen«. EØSU anmoder Kommissionen om at undersøge grundigt, hvad der er grunden til, at de europæiske bilproducenter, der trods alt ligger forrest i feltet hvad investeringer i forskning og udvikling angår, kun har gjort begrænsede fremskridt, når det gælder reduktion af CO2-emissionerne. EØSU er enigt i Kommissionens udsagn om, at en streng lovgivning ikke altid levner mulighed for at udvikle forskningspotentialet fuldt ud og finde frem til, hvilke løsninger der skal indføres. |
| --- | --- |

4.5.3

EØSU bemærker, at Kommissionen på den ene side fremmer de frivillige aftaler, men på den anden side bebuder bindende foranstaltninger. Kommissionen giver selv de frivillige aftaler en afgørende rolle, når den siger, at »de gør det muligt at nå målsætningerne hurtigere og billigere end de juridisk bindende aftaler«, og at »de frivillige aftaler kan have visse fordele i forhold til lovgivning. De kan føre til hurtige fremskridt takket være hurtig og billig gennemførelse. De tillader fleksible og passende tilpasninger til de teknologiske muligheder og markedsudviklingen«. EØSU anmoder Kommissionen om at undersøge grundigt, hvad der er grunden til, at de europæiske bilproducenter, der trods alt ligger forrest i feltet hvad investeringer i forskning og udvikling angår, kun har gjort begrænsede fremskridt, når det gælder reduktion af CO2-emissionerne. EØSU er enigt i Kommissionens udsagn om, at en streng lovgivning ikke altid levner mulighed for at udvikle forskningspotentialet fuldt ud og finde frem til, hvilke løsninger der skal indføres.

| 4.5.4 | Byggeindustrien spiller en vigtig rolle for sikringen af energieffektivitet i såvel nye bygninger som ved renoveringen af eksisterende. Dog har industrien i flere lande kun langsomt indført forbedrede metoder, og den har modsat sig gennemtvingelsen af højere standarder. Der er behov for en storstilet indsats med henblik på at informere alle industriens aktører om behovet og muligheden for at indføre højere standarder samt overbevise dem om, at de konsekvent må gå forrest, når det gælder bedre energieffektivitet, i stedet for at modsætte sig forandringer. Arkitekter, ledere og håndværkere i de forskellige grene af byggebranchen har behov for efteruddannelse i, hvad der kan opnås inden for energieffektivitet, og der er behov for nye incitamenter til realisering af disse mål. |
| --- | --- |

4.5.4

Byggeindustrien spiller en vigtig rolle for sikringen af energieffektivitet i såvel nye bygninger som ved renoveringen af eksisterende. Dog har industrien i flere lande kun langsomt indført forbedrede metoder, og den har modsat sig gennemtvingelsen af højere standarder. Der er behov for en storstilet indsats med henblik på at informere alle industriens aktører om behovet og muligheden for at indføre højere standarder samt overbevise dem om, at de konsekvent må gå forrest, når det gælder bedre energieffektivitet, i stedet for at modsætte sig forandringer. Arkitekter, ledere og håndværkere i de forskellige grene af byggebranchen har behov for efteruddannelse i, hvad der kan opnås inden for energieffektivitet, og der er behov for nye incitamenter til realisering af disse mål.

| 4.6 | Udvalget udtrykker sin fulde støtte til de incitamenter og de finansieringsmæssige og skattepolitiske strategier, som Kommissionen foreslår. Det ser især positivt på inddragelsen af EIB og EBRD, men ligeledes på oplysningskampagnen over for det europæiske banksystem, der har til formål at få det til at yde den nødvendige støtte til gennemførelsen af de nationale energiplaner. Særlig vigtig i den forbindelse er den endelige fjernelse af de juridiske hindringer, der fortsat stiller sig i vejen for de selskaber, der tilbyder effektivitetsløsninger (»energitjenesteselskaber«). |
| --- | --- |

4.6

Udvalget udtrykker sin fulde støtte til de incitamenter og de finansieringsmæssige og skattepolitiske strategier, som Kommissionen foreslår. Det ser især positivt på inddragelsen af EIB og EBRD, men ligeledes på oplysningskampagnen over for det europæiske banksystem, der har til formål at få det til at yde den nødvendige støtte til gennemførelsen af de nationale energiplaner. Særlig vigtig i den forbindelse er den endelige fjernelse af de juridiske hindringer, der fortsat stiller sig i vejen for de selskaber, der tilbyder effektivitetsløsninger (»energitjenesteselskaber«).

| 4.6.1 | EØSU ser gerne, at der indkaldes til en særlig europæisk konference om finansiering af energieffektivitet med det formål at skabe forståelse herfor blandt de interesserede parter og fremme det europæiske banksystems deltagelse i gennemførelsen af en omfattende modernisering af den europæiske økonomi. Bankerne kunne deltage i en form for Millennium Challenge, som kunne belønne dem, der indfører de bedste løsninger til at finansiere energieffektivitet. |
| --- | --- |

4.6.1

EØSU ser gerne, at der indkaldes til en særlig europæisk konference om finansiering af energieffektivitet med det formål at skabe forståelse herfor blandt de interesserede parter og fremme det europæiske banksystems deltagelse i gennemførelsen af en omfattende modernisering af den europæiske økonomi. Bankerne kunne deltage i en form for Millennium Challenge, som kunne belønne dem, der indfører de bedste løsninger til at finansiere energieffektivitet.

| 4.7 | I EØSU's øjne er det afgørende med en indsats for at skabe bevidsthed blandt den brede befolkning, hvilket kan ske ved hjælp af de nationale og lokale myndigheder, producenterne og elselskaberne. De regionale myndigheders rolle som »neutral« offentlig informationskanal skal fremhæves. Man bør virkelig fremhæve de positive resultater, der er opnået takket være energisparetiltagene. I reklamer bør kvaliteter som energimæssig ydeevne og miljøvenlighed anprises som de virkelige plusser ved produkterne. Det vil fremme en ændring i positiv retning af begrebet »statussymbol«, som i dag ofte eksplicit er forbundet med produkter, der ikke er energieffektive at anvende. EØSU støtter tilvejebringelsen af en »borgmesteraftale«, men finder målsætningen om kun at samle de 20 største og mest avancerede byer i Europa meget beskeden. Målet burde være meget større, og der burde i højere grad drages nytte af de lokale erfaringer. Åbningen af en specifik portal for udveksling af erfaringer mellem de store, mellemstore og små byer i EU, som huser mere end 80 % af Europas befolkning, kunne være et særdeles velegnet redskab til at skabe kontakt mellem de lokale embedsmænd, som har ansvaret for bytransportpolitik, og dem, der varetager lokale opgaver, som har en umiddelbar indvirkning på den offentlige opinion. Certificering af »energieffektive kommuner« (det første certifikat er blevet tildelt til den lille italienske kommune, Varese Ligure) er helt sikkert et vigtigt incitament for at få det lokale plan til at indføre politikker, der sigter mod forbedring af energieffektiviteten. Kommissionen kunne endvidere lancere en konkurrence i energieffektivitet mellem de europæiske skoler og belønne de skoler, der foreslår løsninger, der kombinerer besparelser og høj kvalitet og samtidig opnår de bedste resultater. |
| --- | --- |

4.7

I EØSU's øjne er det afgørende med en indsats for at skabe bevidsthed blandt den brede befolkning, hvilket kan ske ved hjælp af de nationale og lokale myndigheder, producenterne og elselskaberne. De regionale myndigheders rolle som »neutral« offentlig informationskanal skal fremhæves. Man bør virkelig fremhæve de positive resultater, der er opnået takket være energisparetiltagene. I reklamer bør kvaliteter som energimæssig ydeevne og miljøvenlighed anprises som de virkelige plusser ved produkterne. Det vil fremme en ændring i positiv retning af begrebet »statussymbol«, som i dag ofte eksplicit er forbundet med produkter, der ikke er energieffektive at anvende. EØSU støtter tilvejebringelsen af en »borgmesteraftale«, men finder målsætningen om kun at samle de 20 største og mest avancerede byer i Europa meget beskeden. Målet burde være meget større, og der burde i højere grad drages nytte af de lokale erfaringer. Åbningen af en specifik portal for udveksling af erfaringer mellem de store, mellemstore og små byer i EU, som huser mere end 80 % af Europas befolkning, kunne være et særdeles velegnet redskab til at skabe kontakt mellem de lokale embedsmænd, som har ansvaret for bytransportpolitik, og dem, der varetager lokale opgaver, som har en umiddelbar indvirkning på den offentlige opinion. Certificering af »energieffektive kommuner« (det første certifikat er blevet tildelt til den lille italienske kommune, Varese Ligure) er helt sikkert et vigtigt incitament for at få det lokale plan til at indføre politikker, der sigter mod forbedring af energieffektiviteten. Kommissionen kunne endvidere lancere en konkurrence i energieffektivitet mellem de europæiske skoler og belønne de skoler, der foreslår løsninger, der kombinerer besparelser og høj kvalitet og samtidig opnår de bedste resultater.

| 4.7.1 | EØSU beklager, at handlingsplanen ikke tager højde for, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle de vigtige planer med at vurdere, fremme og udvikle energibesparelsespolitikker. EØSU ser gerne, at Kommissionen gør en indsats for at fremme inddragelsen af emnerne i relation til miljømæssig bæredygtighed i den sociale dialogs nuværende strukturer på de forskellige niveauer, herunder særligt på sektorplan og i de europæiske samarbejdsudvalg. Arbejdspladsen kan, hvis man forbedrer informationen, høringen og inddragelsen af arbejdstagerne, blive en guldmine i besparelsesøjemed: Tænk f.eks. bare på produktionsprocesserne, de nye teknologier i industrien, problemerne med arbejdstagernes mobilitet, genanvendelse, fjernarbejde for blot at nævne de vigtigste. Det er derfor absolut afgørende, at man inddrager arbejdstagerrepræsentanterne i strategierne for energieffektivitet. Et område, som arbejdsmarkedets parter kunne se på, kunne være kollektive overenskomster, som fordeler en del af virksomhedens besparelser til arbejdstagerne gennem indgåelse af et egentligt partnerskab. Fagforeningsorganisationerne kan desuden spille en afgørende rolle, hvad angår viden og bevidsthed, såvel på europæisk som nationalt plan ved at bidrage til at udbrede god praksis. |
| --- | --- |

4.7.1

EØSU beklager, at handlingsplanen ikke tager højde for, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle de vigtige planer med at vurdere, fremme og udvikle energibesparelsespolitikker. EØSU ser gerne, at Kommissionen gør en indsats for at fremme inddragelsen af emnerne i relation til miljømæssig bæredygtighed i den sociale dialogs nuværende strukturer på de forskellige niveauer, herunder særligt på sektorplan og i de europæiske samarbejdsudvalg. Arbejdspladsen kan, hvis man forbedrer informationen, høringen og inddragelsen af arbejdstagerne, blive en guldmine i besparelsesøjemed: Tænk f.eks. bare på produktionsprocesserne, de nye teknologier i industrien, problemerne med arbejdstagernes mobilitet, genanvendelse, fjernarbejde for blot at nævne de vigtigste. Det er derfor absolut afgørende, at man inddrager arbejdstagerrepræsentanterne i strategierne for energieffektivitet. Et område, som arbejdsmarkedets parter kunne se på, kunne være kollektive overenskomster, som fordeler en del af virksomhedens besparelser til arbejdstagerne gennem indgåelse af et egentligt partnerskab. Fagforeningsorganisationerne kan desuden spille en afgørende rolle, hvad angår viden og bevidsthed, såvel på europæisk som nationalt plan ved at bidrage til at udbrede god praksis.

| 4.7.2 | Det er vigtigt, at spørgsmålet om energibesparelser kædes sammen med god praksis inden for virksomhedernes og navnlig de multinationale virksomheders sociale ansvar. Der er derfor behov for en styrket social dialog for at takle alle de spørgsmål omkring energieffektivitet, som hjælper os til at finde frem til at fastlægge en fornuftig europæisk strategi for anvendelse af kul og under hensyntagen til alle de sundhedsskadelige virkninger, såsom fint støv, som efterhånden er blevet et presserende problem i mange europæiske byer. Udbredelsen af god praksis, som f.eks. udeladelse af kul i printere, eller andre initiativer, bidrager til at skabe bevidsthed om og en positiv indstilling til bæredygtige politikker. |
| --- | --- |

4.7.2

Det er vigtigt, at spørgsmålet om energibesparelser kædes sammen med god praksis inden for virksomhedernes og navnlig de multinationale virksomheders sociale ansvar. Der er derfor behov for en styrket social dialog for at takle alle de spørgsmål omkring energieffektivitet, som hjælper os til at finde frem til at fastlægge en fornuftig europæisk strategi for anvendelse af kul og under hensyntagen til alle de sundhedsskadelige virkninger, såsom fint støv, som efterhånden er blevet et presserende problem i mange europæiske byer. Udbredelsen af god praksis, som f.eks. udeladelse af kul i printere, eller andre initiativer, bidrager til at skabe bevidsthed om og en positiv indstilling til bæredygtige politikker.

| 4.8 | Kommissionen fremhæver meget klart den internationale dimension af problematikken omkring forbedring af energiintensiteten. EØSU støtter forslagene om partnerskaber og indgåelse af en international rammeaftale. EØSU anbefaler, at man i forbindelse med den bebudede internationale konference om energieffektivitet ikke undervurderer chancen for at inddrage de lande, der deltager i AVS-, Euro-Middelhavs- og naboskabsprogrammerne. Internationalt samarbejde er afgørende for at klare den udfordring, der ligger i den bæredygtige udvikling, og det er nødvendigt at intensivere den diplomatiske indsats for inden 2009 at nå frem til en ny international post-Kyoto-protokol i anledning af den konference, der indledes i år på Bali. |
| --- | --- |

4.8

Kommissionen fremhæver meget klart den internationale dimension af problematikken omkring forbedring af energiintensiteten. EØSU støtter forslagene om partnerskaber og indgåelse af en international rammeaftale. EØSU anbefaler, at man i forbindelse med den bebudede internationale konference om energieffektivitet ikke undervurderer chancen for at inddrage de lande, der deltager i AVS-, Euro-Middelhavs- og naboskabsprogrammerne. Internationalt samarbejde er afgørende for at klare den udfordring, der ligger i den bæredygtige udvikling, og det er nødvendigt at intensivere den diplomatiske indsats for inden 2009 at nå frem til en ny international post-Kyoto-protokol i anledning af den konference, der indledes i år på Bali.

| 4.9 | Europæisk industri, som er i færd med at udvikle vigtige energibesparende teknologier, kan i vidt omfang gennem et industrielt samarbejde hjælpe andre lande til at forbedre kvaliteten af el-produktionen, energiforbruget og de dermed forbundne drivhusgasemissioner, og dermed bidrage til at sænke det globale forbrug. |
| --- | --- |

4.9

Europæisk industri, som er i færd med at udvikle vigtige energibesparende teknologier, kan i vidt omfang gennem et industrielt samarbejde hjælpe andre lande til at forbedre kvaliteten af el-produktionen, energiforbruget og de dermed forbundne drivhusgasemissioner, og dermed bidrage til at sænke det globale forbrug.

Bruxelles, den 27. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  L. Brown, www.earthpolicy.org e Rapporto FAO 2005.

1

(2)  Faktor 4: fordoble beholdningen ved at halvere ressourceforbruget (U. Weizsacker, A. Lovins m.fl.).

2

(3)  Udtalelse TEN/276 — Trafik i by- og storbyområder (Ordfører: Ribbe).

3

(4)  Energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (Ordfører: Voles).

4

(5)  Det nævnte direktiv indrømmer i artikel 15, stk. 2, en frist på tre år til at bringe bestemmelserne i fuld anvendelse, hvis medlemsstaten kan bevise, at den mangler kvalificerede og/eller godkendte eksperter: Direktivet giver med andre ord medlemsstaterne mulighed for at udsætte ibrugtagningen af energiattester samt at udsætte eftersynet af kedler og klimaanlæg. Det betyder, hvilket Kommissionen selv har indset, at Rådet næppe vil erklære sig villig til at genbehandle dette emne før 2009. Men før de foranstaltninger, der forventes at kunne give de ønskede resultater, gennemføres i praksis, vil der skulle gå flere år, inden man vedtager et nyt direktiv om dette emne.

5

(6)  »Sammenligning af modeller til vurdering af den energimæssige og makroøkonomiske indvirkning af passivhusstandarden — Giulio Scapin — universitetet i Padova« — (2005-06) 30.5.2007 — Tesi on-line.it (online adgang til specialeafhandlinger i Italien).

6

(7)  Man bør også huske på, at mange af de transformatorer, der for øjeblikket er i brug, indeholder et stof, som anses for at være et af det mest skadelige for mennesker, nemlig PCB (polychloreret biphenyl), og at der derfor er iværksat kampagner med henblik på at udskifte og dekontaminere disse. Man regner f.eks. med, at alene i Italien er 200 000 af de i alt 600 000 transformatorer i landet anvender eller er blevet forurenet med PCB. Der er tale om et stof, som har ekstremt gode varmeisolerende egenskaber, og derfor blev det i sin tid anvendt i vid udstrækning, uden at man kendte stoffets yderst kemisk-fysisk skadelige virkninger i tilfælde af brand. Det kunne derfor være hensigtsmæssigt at planlægge en udskiftning af disse transformatorer.

7

(8)  Fra Wikipedia: »Et særligt område inden for kraftvarmeproduktion er »trigeneration«, som ud over at producere elektricitet også gør det muligt at anvende varmeenergien fra transformationen til bl.a. at producere køling, eller rettere afkølet vand til airconditioning eller til industrielle processer. Omdannelsen af varmeenergi til køling er mulig, fordi man anvender en kølingscykle med absorbtion, hvis funktion er baseret på omdannelse af kølematerialets form sammenkædet med det stof, der anvendes som absorbent.«

8

(9)  L. Brown, www.earthpolicy.org e Rapporto FAO 2005.

9

(10)  TEN 286 — Statusrapport over biobrændstoffer (Ordførere: Edgardo Iozia).

10

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/35

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifter«

KOM(2006) 820 endelig — 2007/0013 (COD)

(2008/C 10/09)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 1. marts 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Thomas McDonogh til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 143 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Anbefalinger

| 1.1 | Kommissionen bør opstille kriterier for udformningen af forskellige lufthavnstyper for at sikre, at de er praktiske, funktionelle og kommercielt berettigede, hvor udgifterne dækkes gennem lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionen bør opstille kriterier for udformningen af forskellige lufthavnstyper for at sikre, at de er praktiske, funktionelle og kommercielt berettigede, hvor udgifterne dækkes gennem lufthavnsafgifter.

| 1.2 | Staten bør betale for sikkerheden i lufthavnene. Der er tale om et nationalt sikkerhedsanliggende. |
| --- | --- |

1.2

Staten bør betale for sikkerheden i lufthavnene. Der er tale om et nationalt sikkerhedsanliggende.

| 1.3 | Anlæggelse og drift af regionale lufthavne skal fremmes. Disse lufthavne spiller en vigtig rolle for regionernes økonomi. De fjerner også noget af trafikpresset på de større lufthavne og leverer værdifuld assistance til eftersøgnings- og redningsaktioner. |
| --- | --- |

1.3

Anlæggelse og drift af regionale lufthavne skal fremmes. Disse lufthavne spiller en vigtig rolle for regionernes økonomi. De fjerner også noget af trafikpresset på de større lufthavne og leverer værdifuld assistance til eftersøgnings- og redningsaktioner.

| 1.4 | Lufthavne skal betragtes som offentlige selskaber, der ikke nødvendigvis behøver at give overskud og under visse omstændigheder kan have brug for økonomisk støtte. Det er ret almindeligt, at offentlig transport modtager støtte. |
| --- | --- |

1.4

Lufthavne skal betragtes som offentlige selskaber, der ikke nødvendigvis behøver at give overskud og under visse omstændigheder kan have brug for økonomisk støtte. Det er ret almindeligt, at offentlig transport modtager støtte.

| 1.5 | Kommissionen bør opstille kriterier for ground handling i lufthavnene (f.eks. check-in og efterlysning af passagerer) og undersøge, hvordan ændringer i bestemmelserne vil indvirke på dynamikken i ground handling-funktionen såvel som på operatørernes ressourcer og omkostninger ved at opfylde serviceniveauaftaler og ikke mindst kriterierne for luftfartselskabernes jordbehandlingstid. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen bør opstille kriterier for ground handling i lufthavnene (f.eks. check-in og efterlysning af passagerer) og undersøge, hvordan ændringer i bestemmelserne vil indvirke på dynamikken i ground handling-funktionen såvel som på operatørernes ressourcer og omkostninger ved at opfylde serviceniveauaftaler og ikke mindst kriterierne for luftfartselskabernes jordbehandlingstid.

| 1.6 | Kommissionen skal erkende, at opfyldelsen af kravene kræver høje afgifter i små lufthavne, hvor antallet af passagerer måske ikke gør driften til en rentabel forretning. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen skal erkende, at opfyldelsen af kravene kræver høje afgifter i små lufthavne, hvor antallet af passagerer måske ikke gør driften til en rentabel forretning.

| 1.7 | Lufthavne skal opfylde specifikke minimumsforskrifter. Ønsker om lavt serviceniveau og lave lufthavnsafgifter, som lavprisflyselskaber søger at presse igennem, kan ikke altid imødekommes på grund af de udgifter, som er forbundet med at opfylde forskrifterne. Lufthavne bør derfor have ret til at dække og indarbejde lufthavnsudgifter i deres afgifter, uanset hvilket serviceniveau flyselskaberne måtte ønske. |
| --- | --- |

1.7

Lufthavne skal opfylde specifikke minimumsforskrifter. Ønsker om lavt serviceniveau og lave lufthavnsafgifter, som lavprisflyselskaber søger at presse igennem, kan ikke altid imødekommes på grund af de udgifter, som er forbundet med at opfylde forskrifterne. Lufthavne bør derfor have ret til at dække og indarbejde lufthavnsudgifter i deres afgifter, uanset hvilket serviceniveau flyselskaberne måtte ønske.

| 1.8 | Store statslige kapitaltilskud til lufthavnen kan virke konkurrenceforvridende. |
| --- | --- |

1.8

Store statslige kapitaltilskud til lufthavnen kan virke konkurrenceforvridende.

| 1.9 | Man skal sørge for ordentlige cargofaciliteter. |
| --- | --- |

1.9

Man skal sørge for ordentlige cargofaciliteter.

| 1.10 | Der bør indføres biometiske sikkerhedsforanstaltninger med henblik på en hurtig ekspedition af hyppigt rejsende. Der kan eventuelt indføres en afgift til dette formål. |
| --- | --- |

1.10

Der bør indføres biometiske sikkerhedsforanstaltninger med henblik på en hurtig ekspedition af hyppigt rejsende. Der kan eventuelt indføres en afgift til dette formål.

| 1.11 | Lufthavnene skal drage omsorg for, at fysiske faciliteter og servicefunktioner tilgodeser handicappede og gangbesværedes særlige behov i overensstemmelse med gældende europæisk lovgivning på området. |
| --- | --- |

1.11

Lufthavnene skal drage omsorg for, at fysiske faciliteter og servicefunktioner tilgodeser handicappede og gangbesværedes særlige behov i overensstemmelse med gældende europæisk lovgivning på området.

2.   Introduktion

| 2.1 | Lufthavnenes hovedopgave og forretningsvirksomhed består i at tage sig af fly, passagerer og fragt fra ankomst til afgang på en måde, så luftfartsselskaberne kan levere deres lufttransporttjenester. Til dette formål stiller lufthavnene en række faciliteter og tjenesteydelser til rådighed i forbindelse med flydriften samt passager- og fragtekspedition, og omkostningerne herved får de generelt dækket gennem lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

2.1

Lufthavnenes hovedopgave og forretningsvirksomhed består i at tage sig af fly, passagerer og fragt fra ankomst til afgang på en måde, så luftfartsselskaberne kan levere deres lufttransporttjenester. Til dette formål stiller lufthavnene en række faciliteter og tjenesteydelser til rådighed i forbindelse med flydriften samt passager- og fragtekspedition, og omkostningerne herved får de generelt dækket gennem lufthavnsafgifter.

| 2.2 | Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for regulering af de centrale aspekter af lufthavnsafgifter og den måde, afgifterne fastsættes på, da der i mangel af en sådan ramme er risiko for, at grundlæggende krav i forholdet mellem lufthavnenes administration og lufthavnenes tjenesteudbydere (f.eks. luftfartselskaber, speditører og andre serviceudbydere) ikke opfyldes. |
| --- | --- |

2.2

Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for regulering af de centrale aspekter af lufthavnsafgifter og den måde, afgifterne fastsættes på, da der i mangel af en sådan ramme er risiko for, at grundlæggende krav i forholdet mellem lufthavnenes administration og lufthavnenes tjenesteudbydere (f.eks. luftfartselskaber, speditører og andre serviceudbydere) ikke opfyldes.

| 2.3 | Direktivet vil gælde for lufthavne i EU, der er over en vis minimumsstørrelse, dvs. lufthavne med over en million rejsende om året. |
| --- | --- |

2.3

Direktivet vil gælde for lufthavne i EU, der er over en vis minimumsstørrelse, dvs. lufthavne med over en million rejsende om året.

| 2.4 | Lufthavnsafgifter bør ikke medføre forskelsbehandling i henseende til tjenesteydelser eller leverandører. |
| --- | --- |

2.4

Lufthavnsafgifter bør ikke medføre forskelsbehandling i henseende til tjenesteydelser eller leverandører.

| 2.5 | Der bør oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed i hver medlemsstat, så det sikres, at myndighedens afgørelser er upartiske, og at dette direktiv anvendes korrekt og effektivt. Det er af kritisk betydning for lufthavnsbrugerne, at de jævnligt modtager klare oplysninger fra lufthavnsadministrationen om, hvordan og på hvilket grundlag lufthavnsafgifterne beregnes. |
| --- | --- |

2.5

Der bør oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed i hver medlemsstat, så det sikres, at myndighedens afgørelser er upartiske, og at dette direktiv anvendes korrekt og effektivt. Det er af kritisk betydning for lufthavnsbrugerne, at de jævnligt modtager klare oplysninger fra lufthavnsadministrationen om, hvordan og på hvilket grundlag lufthavnsafgifterne beregnes.

| 2.6 | Lufthavnene bør underrette tjenesteudbydere om større infrastrukturprojekter, da disse kan have en væsentlig indflydelse på lufthavnsafgifternes størrelse. |
| --- | --- |

2.6

Lufthavnene bør underrette tjenesteudbydere om større infrastrukturprojekter, da disse kan have en væsentlig indflydelse på lufthavnsafgifternes størrelse.

| 2.7 | Lufthavne, der beflyves af lavprisluftfartsselskaber, bør have mulighed for at opkræve afgifter, der svarer til den infrastruktur og/eller det serviceniveau, der tilbydes, eftersom de pågældende luftfartsselskaber har en legitim interesse i at kræve ydelser fra lufthavnen, der svarer til pris-/kvalitetsforholdet. Imidlertid bør alle luftfartsselskaber, der ønsker det, have adgang til sådan ringere infrastruktur og de ringere ydelser på ikke-diskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

2.7

Lufthavne, der beflyves af lavprisluftfartsselskaber, bør have mulighed for at opkræve afgifter, der svarer til den infrastruktur og/eller det serviceniveau, der tilbydes, eftersom de pågældende luftfartsselskaber har en legitim interesse i at kræve ydelser fra lufthavnen, der svarer til pris-/kvalitetsforholdet. Imidlertid bør alle luftfartsselskaber, der ønsker det, have adgang til sådan ringere infrastruktur og de ringere ydelser på ikke-diskriminerende vilkår.

| 2.8 | Da metoderne til fastlæggelse og opkrævning af de beløb, der skal betales til dækning af sikkerhedsomkostninger, varierer fra medlemsstat til medlemsstat i Fællesskabet, er det nødvendigt at harmonisere grundlaget for opkrævning af sikkerhedsomkostninger i de lufthavne i Fællesskabet, hvor sikkerhedsomkostningerne afspejles i lufthavnsafgifterne. |
| --- | --- |

2.8

Da metoderne til fastlæggelse og opkrævning af de beløb, der skal betales til dækning af sikkerhedsomkostninger, varierer fra medlemsstat til medlemsstat i Fællesskabet, er det nødvendigt at harmonisere grundlaget for opkrævning af sikkerhedsomkostninger i de lufthavne i Fællesskabet, hvor sikkerhedsomkostningerne afspejles i lufthavnsafgifterne.

| 2.9 | Lufthavnens tjenesteudbydere bør have krav på et vist minimumsserviceniveau til gengæld for de afgifter, de betaler. For at sikre dette bør lufthavnsadministrationen og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnens tjenesteudbydere, med jævne mellemrum indgå en aftale om serviceniveauet. |
| --- | --- |

2.9

Lufthavnens tjenesteudbydere bør have krav på et vist minimumsserviceniveau til gengæld for de afgifter, de betaler. For at sikre dette bør lufthavnsadministrationen og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnens tjenesteudbydere, med jævne mellemrum indgå en aftale om serviceniveauet.

| 2.10 | Målene for den foranstaltning, der iværksættes, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

2.10

Målene for den foranstaltning, der iværksættes, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan.

| 2.11 | Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsadministrationen hører lufthavnens tjenesteudbydere, før planer om ny infrastruktur lægges fast. |
| --- | --- |

2.11

Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsadministrationen hører lufthavnens tjenesteudbydere, før planer om ny infrastruktur lægges fast.

| 2.12 | For at opnå en smidig og effektiv lufthavnsdrift sørger medlemsstaterne for, at lufthavnsadministrationen og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnens tjenesteudbydere, indleder forhandlinger med henblik på at indgå en serviceniveauaftale om kvaliteten af de tjenester, der ydes i lufthavnsterminalen/-terminalerne. Der skal indgås en sådan aftale mindst én gang hvert andet år, og aftalen skal anmeldes til den uafhængige tilsynsmyndighed i hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

2.12

For at opnå en smidig og effektiv lufthavnsdrift sørger medlemsstaterne for, at lufthavnsadministrationen og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnens tjenesteudbydere, indleder forhandlinger med henblik på at indgå en serviceniveauaftale om kvaliteten af de tjenester, der ydes i lufthavnsterminalen/-terminalerne. Der skal indgås en sådan aftale mindst én gang hvert andet år, og aftalen skal anmeldes til den uafhængige tilsynsmyndighed i hver enkelt medlemsstat.

| 2.13 | Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for lufthavnsadministrationen at variere kvaliteten og omfanget af bestemte lufthavnsydelser, terminaler eller terminaldele, med det formål at tilbyde skræddersyede tjenesteydelser eller en terminal eller terminaldel til særlige formål. Lufthavnsafgifterne kan differentieres på grundlag af kvaliteten og omfanget af sådanne ydelser. |
| --- | --- |

2.13

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for lufthavnsadministrationen at variere kvaliteten og omfanget af bestemte lufthavnsydelser, terminaler eller terminaldele, med det formål at tilbyde skræddersyede tjenesteydelser eller en terminal eller terminaldel til særlige formål. Lufthavnsafgifterne kan differentieres på grundlag af kvaliteten og omfanget af sådanne ydelser.

| 2.14 | Medlemsstaterne udpeger eller opretter et uafhængigt organ som national uafhængig tilsynsmyndighed, der skal sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme dette direktiv, anvendes korrekt. |
| --- | --- |

2.14

Medlemsstaterne udpeger eller opretter et uafhængigt organ som national uafhængig tilsynsmyndighed, der skal sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme dette direktiv, anvendes korrekt.

| 2.15 | Medlemsstaterne garanterer, at tilsynsmyndigheden er uafhængig, ved at sikre, at den er retligt adskilt fra og funktionelt uafhængig af lufthavnsadministrationen og luftfartsselskaberne. |
| --- | --- |

2.15

Medlemsstaterne garanterer, at tilsynsmyndigheden er uafhængig, ved at sikre, at den er retligt adskilt fra og funktionelt uafhængig af lufthavnsadministrationen og luftfartsselskaberne.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU bifalder, at Kommissionen vil udarbejde grundlæggende regler og kriterier for forvaltning og drift af lufthavne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

3.1

EØSU bifalder, at Kommissionen vil udarbejde grundlæggende regler og kriterier for forvaltning og drift af lufthavne i Fællesskabet.

| 3.2 | Det er vigtigt, at lufthavnenes afgifter er klare og gennemsigtige, eftersom lufthavnene ofte er monopolforetagender. |
| --- | --- |

3.2

Det er vigtigt, at lufthavnenes afgifter er klare og gennemsigtige, eftersom lufthavnene ofte er monopolforetagender.

| 3.3 | Tildelingen af flystandplads ved terminalerne skal ske på et rationelt og ikke-diskriminerende grundlag, således at luftfartsselskaber underlægges de samme konkurrencevilkår. Manglende udnyttelse af værdifulde flystandpladser over en længere periode bør føre til tab af rettighederne. |
| --- | --- |

3.3

Tildelingen af flystandplads ved terminalerne skal ske på et rationelt og ikke-diskriminerende grundlag, således at luftfartsselskaber underlægges de samme konkurrencevilkår. Manglende udnyttelse af værdifulde flystandpladser over en længere periode bør føre til tab af rettighederne.

| 3.4 | Flyselskabers fortsatte dårlige udnyttelse af flystandpladser og gentagne forsinkelser, der med tiden kan skabe alvorlige afbrydelser i trafikstrømmen til og fra en lufthavn, skal straffes med bøder og andre sanktioner. |
| --- | --- |

3.4

Flyselskabers fortsatte dårlige udnyttelse af flystandpladser og gentagne forsinkelser, der med tiden kan skabe alvorlige afbrydelser i trafikstrømmen til og fra en lufthavn, skal straffes med bøder og andre sanktioner.

| 3.5 | »Hævdvundne rettigheder« bør afskaffes i de vigtigste lufthavne, og de frigjorte slots bortauktioneres med faste årlige intervaller. |
| --- | --- |

3.5

»Hævdvundne rettigheder« bør afskaffes i de vigtigste lufthavne, og de frigjorte slots bortauktioneres med faste årlige intervaller.

| 3.6 | Alle lufthavne bør så vidt muligt fastsætte landingsafgifter, parkeringsafgifter o.lign. efter samme tarif. Landingsafgifter bør altid afspejle de bedste slots på eftertragtede tidspunkter for at tilskynde til en mere jævn udnyttelse af lufthavnsfaciliteterne. |
| --- | --- |

3.6

Alle lufthavne bør så vidt muligt fastsætte landingsafgifter, parkeringsafgifter o.lign. efter samme tarif. Landingsafgifter bør altid afspejle de bedste slots på eftertragtede tidspunkter for at tilskynde til en mere jævn udnyttelse af lufthavnsfaciliteterne.

| 3.7 | For at afvikle trafikken hurtigere og øge kapaciteten bør lufthavne anspores til at anskaffe det mest moderne navigationsudstyr. Kapacitetsmålsætningen for landings- og startbaner skal være en landing eller start hvert 35. sekund. Større effektivitet i denne sammenhæng vil nedbringe den tid, flyene skal holde og vente i spidsbelastningsperioder, og derfor have positiv effekt på emissionerne. |
| --- | --- |

3.7

For at afvikle trafikken hurtigere og øge kapaciteten bør lufthavne anspores til at anskaffe det mest moderne navigationsudstyr. Kapacitetsmålsætningen for landings- og startbaner skal være en landing eller start hvert 35. sekund. Større effektivitet i denne sammenhæng vil nedbringe den tid, flyene skal holde og vente i spidsbelastningsperioder, og derfor have positiv effekt på emissionerne.

| 3.8 | Kommissionen bør overvåge og revidere de nationale luftfartsregulerende myndigheder for at sikre, at de udføre deres opgaver konsekvent og uden forskelsbehandling. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen bør overvåge og revidere de nationale luftfartsregulerende myndigheder for at sikre, at de udføre deres opgaver konsekvent og uden forskelsbehandling.

| 3.9 | Udgifter til ændringer af hensyn til sikkerheden eller lignende bør betales af staten ligesom inden for andre transportformer, f.eks. jernbanetransport. Disse skal overvåges nøje, da installation af sofistikeret udstyr kan være en bekostelig affære for små og mellemstore lufthavne. Ændringerne er ikke altid rentable. |
| --- | --- |

3.9

Udgifter til ændringer af hensyn til sikkerheden eller lignende bør betales af staten ligesom inden for andre transportformer, f.eks. jernbanetransport. Disse skal overvåges nøje, da installation af sofistikeret udstyr kan være en bekostelig affære for små og mellemstore lufthavne. Ændringerne er ikke altid rentable.

| 3.10 | Myndighederne skal sørge for, at priserne i lufthavnsbutikkerne ikke afviger fra priserne i de nærmeste byer. |
| --- | --- |

3.10

Myndighederne skal sørge for, at priserne i lufthavnsbutikkerne ikke afviger fra priserne i de nærmeste byer.

| 3.11 | Det bliver vanskeligt at etablere fælles rammebestemmelser for lufthavnsafgifternes vigtigste bestanddele og proceduren for deres fastsættelse og at vedtage en fælles ramme, når udgifterne til ansættelse, anlæggelse og infrastruktur varierer fra land til land. Planlægningspolitik og regler varierer ligeledes fra land til land. |
| --- | --- |

3.11

Det bliver vanskeligt at etablere fælles rammebestemmelser for lufthavnsafgifternes vigtigste bestanddele og proceduren for deres fastsættelse og at vedtage en fælles ramme, når udgifterne til ansættelse, anlæggelse og infrastruktur varierer fra land til land. Planlægningspolitik og regler varierer ligeledes fra land til land.

| 3.12 | Hvor det anføres, at direktivet skal gælde for lufthavne i EU, der er over en vis minimumsstørrelse, bør det præciseres, hvad der menes med udtrykket »en vis minimumsstørrelse«. |
| --- | --- |

3.12

Hvor det anføres, at direktivet skal gælde for lufthavne i EU, der er over en vis minimumsstørrelse, bør det præciseres, hvad der menes med udtrykket »en vis minimumsstørrelse«.

| 3.13 | Lufthavne skal have mulighed for at opkræve afgifter for at sikre et rimeligt udbytte, så de løbende kan investere i infrastruktur og andre faciliteter. |
| --- | --- |

3.13

Lufthavne skal have mulighed for at opkræve afgifter for at sikre et rimeligt udbytte, så de løbende kan investere i infrastruktur og andre faciliteter.

| 3.14 | Hvis et lokalt lavprisselskab ikke ønsker at betale til lufthavnen, kan det blive svært at dække omkostningerne ved at overholde kravene til sikkerhed m.m. i lufthavnen. |
| --- | --- |

3.14

Hvis et lokalt lavprisselskab ikke ønsker at betale til lufthavnen, kan det blive svært at dække omkostningerne ved at overholde kravene til sikkerhed m.m. i lufthavnen.

| 3.15 | For at sikre smidige og effektive operationer i en lufthavn bør luftfartsselskaberne have pligt til at underskrive en serviceaftale med lufthavnen, der garanterer et bestemt serviceniveau i lufthavnen. |
| --- | --- |

3.15

For at sikre smidige og effektive operationer i en lufthavn bør luftfartsselskaberne have pligt til at underskrive en serviceaftale med lufthavnen, der garanterer et bestemt serviceniveau i lufthavnen.

| 3.16 | Lufthavne har en række potentielle kunder blandt luftfartselskaberne. Ikke alle sammen er lavprisselskaber. Det er nogle gange vigtigt at sammensætte et mix, der sikrer indtægtsstrømmene, som kan variere i forhold til passagerprofilen. Indtægtsstrømmene kan være i fare i mindre lufthavne, hvis lavprisselskaberne er i overtal. |
| --- | --- |

3.16

Lufthavne har en række potentielle kunder blandt luftfartselskaberne. Ikke alle sammen er lavprisselskaber. Det er nogle gange vigtigt at sammensætte et mix, der sikrer indtægtsstrømmene, som kan variere i forhold til passagerprofilen. Indtægtsstrømmene kan være i fare i mindre lufthavne, hvis lavprisselskaberne er i overtal.

| 3.17 | Sikkerhedsudstyr til screening bør defineres og standardiseres. Passagererne vil hurtigt miste tilliden til sikkerhedssystemerne, hvis de ikke standardiseres. Som det er nu, kan man gå uhindret igennem sikkerhedsscreeningen i nogle lufthavne, hvor alarmen vil lyde i andre. Et selskab driver et program for registrerede rejsende i flere og flere amerikanske lufthavne. For et årligt beløb på 99,95 USD udsteder selskabet et biometisk identitetskort til personer, der er godkendt af statsforvaltningen. Identitetskortet giver adgang til hurtigere sikkerhedskontrol. Dette er et eksempel på, hvordan teknologiske forbedringer kan betyde mere positive oplevelser for passagererne og reducerer køerne. |
| --- | --- |

3.17

Sikkerhedsudstyr til screening bør defineres og standardiseres. Passagererne vil hurtigt miste tilliden til sikkerhedssystemerne, hvis de ikke standardiseres. Som det er nu, kan man gå uhindret igennem sikkerhedsscreeningen i nogle lufthavne, hvor alarmen vil lyde i andre. Et selskab driver et program for registrerede rejsende i flere og flere amerikanske lufthavne. For et årligt beløb på 99,95 USD udsteder selskabet et biometisk identitetskort til personer, der er godkendt af statsforvaltningen. Identitetskortet giver adgang til hurtigere sikkerhedskontrol. Dette er et eksempel på, hvordan teknologiske forbedringer kan betyde mere positive oplevelser for passagererne og reducerer køerne.

| 3.18 | Det må forhindres, at området omkring lufthavnene på grund af handelsværdien gøres til genstand for spekulation. |
| --- | --- |

3.18

Det må forhindres, at området omkring lufthavnene på grund af handelsværdien gøres til genstand for spekulation.

| 3.19 | Selv om sikkerheden i lufthavnen ser ud til at være streng, foregår der stadig mange småtyverier fra passagerernes bagage. Det er vigtigt hurtigst muligt at gøre noget ved dette problem. |
| --- | --- |

3.19

Selv om sikkerheden i lufthavnen ser ud til at være streng, foregår der stadig mange småtyverier fra passagerernes bagage. Det er vigtigt hurtigst muligt at gøre noget ved dette problem.

| 3.20 | Lufthavnsbutikkernes brug af begreberne »afgiftsfri« (Tax free) og »toldfri« (Duty free) skal defineres klart og kunne ses tydeligt, så forbrugerne kan gennemskue, hvilke omkostninger der er indeholdt i priserne. |
| --- | --- |

3.20

Lufthavnsbutikkernes brug af begreberne »afgiftsfri« (Tax free) og »toldfri« (Duty free) skal defineres klart og kunne ses tydeligt, så forbrugerne kan gennemskue, hvilke omkostninger der er indeholdt i priserne.

| 3.21 | Kommissionen bør som en beskyttende foranstaltning over for de rejsende oprette en hjemmeside, hvor de rejsende klart kan se, hvilke afgifter der opkræves i hvilke lufthavne (der tænkes f.eks. på de landingsafgifter, som figurerer på billetterne og som passagererne skal betale). |
| --- | --- |

3.21

Kommissionen bør som en beskyttende foranstaltning over for de rejsende oprette en hjemmeside, hvor de rejsende klart kan se, hvilke afgifter der opkræves i hvilke lufthavne (der tænkes f.eks. på de landingsafgifter, som figurerer på billetterne og som passagererne skal betale).

4.   Udformningen af lufthavne

| 4.1 | Lufthavne skal være brugervenlige og bør udformes i samråd med brugerne, dvs. luftfartselskaberne og passagererne. |
| --- | --- |

4.1

Lufthavne skal være brugervenlige og bør udformes i samråd med brugerne, dvs. luftfartselskaberne og passagererne.

| 4.2 | Kommissionen bør opstille forskrifter vedrørende afsættelse af en vis minimumsplads til bagageudlevering, sikkerhedstjek og paskontrol. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen bør opstille forskrifter vedrørende afsættelse af en vis minimumsplads til bagageudlevering, sikkerhedstjek og paskontrol.

| 4.3 | Udformningen skal være brugervenlig og sikre passagererne smidig passage ind og ud af lufthavnen. |
| --- | --- |

4.3

Udformningen skal være brugervenlig og sikre passagererne smidig passage ind og ud af lufthavnen.

| 4.4 | Det er en god idé at stille mere sofistikerede faciliteter til rådighed for luftfartsselskaber, som ønsker og er villige til at betale for dem. |
| --- | --- |

4.4

Det er en god idé at stille mere sofistikerede faciliteter til rådighed for luftfartsselskaber, som ønsker og er villige til at betale for dem.

| 4.5 | Skiltningen i lufthavnene er uhyre vigtig. Ikke desto mindre er den meget forvirrende i mange europæiske lufthavne. Skiltningen bør derfor så vidt muligt standardiseres. |
| --- | --- |

4.5

Skiltningen i lufthavnene er uhyre vigtig. Ikke desto mindre er den meget forvirrende i mange europæiske lufthavne. Skiltningen bør derfor så vidt muligt standardiseres.

| 4.6 | Der skal stilles passende venteområder med et tilstrækkeligt antal siddepladser til rådighed for passagererne. Adgang til terminalerne skal være så brugervenlig som mulig, navnlig for handicappede og andre passagerer med særlige behov, f.eks. passagerer med små børn. |
| --- | --- |

4.6

Der skal stilles passende venteområder med et tilstrækkeligt antal siddepladser til rådighed for passagererne. Adgang til terminalerne skal være så brugervenlig som mulig, navnlig for handicappede og andre passagerer med særlige behov, f.eks. passagerer med små børn.

| 4.7 | De vigtigste dele af lufthavnsterminalernes udformning skal baseres på passagerstrømmene i spidsbelastningsperioder, og kritiske passagerprocesser som check-in og personkontrol må derfor undersøges, og resultaterne af undersøgelserne offentliggøres med henblik på retningslinjer for de involverede virksomheder. |
| --- | --- |

4.7

De vigtigste dele af lufthavnsterminalernes udformning skal baseres på passagerstrømmene i spidsbelastningsperioder, og kritiske passagerprocesser som check-in og personkontrol må derfor undersøges, og resultaterne af undersøgelserne offentliggøres med henblik på retningslinjer for de involverede virksomheder.

| 4.8 | Mindstekravene for driften bør styrkes i overensstemmelse med de relevante udformningsstandarder. Det bør undgås, at luftfartsselskaberne i en lufthavn fastsætter højere minimumskrav end udformningsstandarderne. |
| --- | --- |

4.8

Mindstekravene for driften bør styrkes i overensstemmelse med de relevante udformningsstandarder. Det bør undgås, at luftfartsselskaberne i en lufthavn fastsætter højere minimumskrav end udformningsstandarderne.

| 4.9 | Lufthavnene skal sikre, at deres fysiske faciliteter og de servicefunktioner, som de selvstændigt og i samarbejde med flyoperatører, har ansvaret for, tilgodeser handicappede og gangbesværedes særlige behov. I forlængelse af de betragtninger, som EØSU har fremsat i en tidligere udtalelse (TEN/215 »Bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly«) er det udvalgets opfattelse, at lufthavnene opfylder disse forpligtelser gennem iagttagelse af de krav, der er opstillet i »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly« se især artikel 9 og bilag 1 til regelsættet. |
| --- | --- |

4.9

Lufthavnene skal sikre, at deres fysiske faciliteter og de servicefunktioner, som de selvstændigt og i samarbejde med flyoperatører, har ansvaret for, tilgodeser handicappede og gangbesværedes særlige behov. I forlængelse af de betragtninger, som EØSU har fremsat i en tidligere udtalelse (TEN/215 »Bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly«) er det udvalgets opfattelse, at lufthavnene opfylder disse forpligtelser gennem iagttagelse af de krav, der er opstillet i »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly« se især artikel 9 og bilag 1 til regelsættet.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/39

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer: Mål: »nær nul«-emissioner fra kul efter 2020«

KOM(2006) 843 endelig

(2008/C 10/10)

Kommissionen besluttede den 10. januar 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's faglige sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Josef Zbořil til ordfører.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 27. september, følgende udtalelse med 135 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod.

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | EØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen og er enig i den deri fremlagte analyse og redegørelse. Det er blevet en stor international udfordring at håndtere de globale klimaændringer effektivt, samtidig med at man fortsat skal imødekomme de udviklede økonomiers høje energiefterspørgsel. |
| --- | --- |

1.1

EØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen og er enig i den deri fremlagte analyse og redegørelse. Det er blevet en stor international udfordring at håndtere de globale klimaændringer effektivt, samtidig med at man fortsat skal imødekomme de udviklede økonomiers høje energiefterspørgsel.

| 1.2 | CO2-emissioner fra kulfyrede kraftværker i EU tegner sig for 24 % af EU's samlede CO2-emissioner. Denne type kraftværker er således den mest velegnede til installering af CCS-faciliteter, dvs. systemer for opsamling og permanent lagring af CO2. |
| --- | --- |

1.2

CO2-emissioner fra kulfyrede kraftværker i EU tegner sig for 24 % af EU's samlede CO2-emissioner. Denne type kraftværker er således den mest velegnede til installering af CCS-faciliteter, dvs. systemer for opsamling og permanent lagring af CO2.

| 1.3 | Kul vil sandsynligvis fortsat indgå i den europæiske energisammensætning i de kommende årtier. Kuls specifikke egenskaber — dets tilgængelighed, lave pris og rolle som stabilisator af energimarkedet — betyder, at det forbliver en vigtig brændselskilde for en økonomisk elproduktion. Der er en skæv fordeling af kulreserverne i EU og verden. Kulteknologierne har potentiale til at sænke CO2-emissionerne betydeligt (1). På kort og mellemlang sigt kræver dette markedsbetingelser og lovgivningsrammer, der fremmer investeringer i de nyeste teknologier, som vil kunne forbedre effektiviteten af kulfyret elproduktion og reducere CO2-emissionerne. |
| --- | --- |

1.3

Kul vil sandsynligvis fortsat indgå i den europæiske energisammensætning i de kommende årtier. Kuls specifikke egenskaber — dets tilgængelighed, lave pris og rolle som stabilisator af energimarkedet — betyder, at det forbliver en vigtig brændselskilde for en økonomisk elproduktion. Der er en skæv fordeling af kulreserverne i EU og verden. Kulteknologierne har potentiale til at sænke CO2-emissionerne betydeligt (1). På kort og mellemlang sigt kræver dette markedsbetingelser og lovgivningsrammer, der fremmer investeringer i de nyeste teknologier, som vil kunne forbedre effektiviteten af kulfyret elproduktion og reducere CO2-emissionerne.

| 1.4 | Der findes på nuværende tidspunkt ingen påviste kommercielle omkostningseffektive teknikker til udskillelse og binding af CO2-emissioner fra kulbaserede kraftværker. De er endnu under udvikling. Der vil dog sandsynligvis blive udviklet og markedsført sådanne næsten emissionsfri teknikker i løbet af de kommende to årtier. |
| --- | --- |

1.4

Der findes på nuværende tidspunkt ingen påviste kommercielle omkostningseffektive teknikker til udskillelse og binding af CO2-emissioner fra kulbaserede kraftværker. De er endnu under udvikling. Der vil dog sandsynligvis blive udviklet og markedsført sådanne næsten emissionsfri teknikker i løbet af de kommende to årtier.

| 1.5 | EØSU bekræfter sit standpunkt om, at de enorme udfordringer, der er forbundet med en reduktion af emissioner, gør det nødvendigt at udvikle alle potentielt bæredygtige energikilder og teknologier til deres fulde praktiske og økonomiske potentiale. Overgangen til bæredygtig energi har stor betydning for kul, andre fossile brændstoffer, atomkraft, vedvarende teknologier og energibesparelser, der hver især bidrager i det tidsrum og i den udstrækning, som de tekniske og økonomiske muligheder tillader det. |
| --- | --- |

1.5

EØSU bekræfter sit standpunkt om, at de enorme udfordringer, der er forbundet med en reduktion af emissioner, gør det nødvendigt at udvikle alle potentielt bæredygtige energikilder og teknologier til deres fulde praktiske og økonomiske potentiale. Overgangen til bæredygtig energi har stor betydning for kul, andre fossile brændstoffer, atomkraft, vedvarende teknologier og energibesparelser, der hver især bidrager i det tidsrum og i den udstrækning, som de tekniske og økonomiske muligheder tillader det.

| 1.6 | EØSU anerkender, at CO2-opsamling og -lagring (CCS) på lang sigt (dvs. efter 2020) vil gøre det muligt at nå et CO2-emissionsniveau på nær nul fra kulfyrede kraftværker. Der vil blive behov for ca. 350 GW ny elproduktionskapacitet frem til 2020 og ca. 500 GW frem til 2030. Investeringsomkostningerne forventes at blive på 600-800 mia. euro. Dette kræver allerede nu en koordineret forskning, udvikling og demonstration (FU&D). |
| --- | --- |

1.6

EØSU anerkender, at CO2-opsamling og -lagring (CCS) på lang sigt (dvs. efter 2020) vil gøre det muligt at nå et CO2-emissionsniveau på nær nul fra kulfyrede kraftværker. Der vil blive behov for ca. 350 GW ny elproduktionskapacitet frem til 2020 og ca. 500 GW frem til 2030. Investeringsomkostningerne forventes at blive på 600-800 mia. euro. Dette kræver allerede nu en koordineret forskning, udvikling og demonstration (FU&D).

| 1.7 | Med fortsatte forbedringer af effektiviteten i kraftværker og udviklingen af teknologier for »nær nul«-emissioner vil kul kunne bidrage til at imødekomme kravene om en forebyggende klimabeskyttelse. På trods af de lovende erfaringer med CCS må man ikke allerede nu vedtage energipolitiske strategier og mål som »bindende foranstaltninger« i en forventning om, at CCS-teknologierne en dag bliver udbredt. |
| --- | --- |

1.7

Med fortsatte forbedringer af effektiviteten i kraftværker og udviklingen af teknologier for »nær nul«-emissioner vil kul kunne bidrage til at imødekomme kravene om en forebyggende klimabeskyttelse. På trods af de lovende erfaringer med CCS må man ikke allerede nu vedtage energipolitiske strategier og mål som »bindende foranstaltninger« i en forventning om, at CCS-teknologierne en dag bliver udbredt.

| 1.8 | Det er nødvendigt med forenkling og gradvis harmonisering af godkendelsesprocedurerne gennem et tættere samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt muligt at forkorte varigheden af anlæggelsesprojekter, uden at de højeste sikkerhedsstandarder derved sættes på spil. |
| --- | --- |

1.8

Det er nødvendigt med forenkling og gradvis harmonisering af godkendelsesprocedurerne gennem et tættere samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt muligt at forkorte varigheden af anlæggelsesprojekter, uden at de højeste sikkerhedsstandarder derved sættes på spil.

| 1.9 | EØSU gør ligeledes opmærksom på, at kul ikke alene udgør det vigtigste brændsel for elproduktionen og et vitalt råstof for stålproduktionen og andre industrielle processer, men også vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med opfyldelsen af de fremtidige energibehov og overgangen til brintøkonomi. Kullikvefaktion gør det muligt at erstatte råolie med kul. Der kan også produceres syntetisk gas fra kul. |
| --- | --- |

1.9

EØSU gør ligeledes opmærksom på, at kul ikke alene udgør det vigtigste brændsel for elproduktionen og et vitalt råstof for stålproduktionen og andre industrielle processer, men også vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med opfyldelsen af de fremtidige energibehov og overgangen til brintøkonomi. Kullikvefaktion gør det muligt at erstatte råolie med kul. Der kan også produceres syntetisk gas fra kul.

| 1.10 | Udvinding af indenlandsk brunkul og stenkul kræver en passende politisk og økonomisk ramme. Kuludvinding og energitransformation kan bidrage betydeligt til velstanden og beskæftigelsen i lokalsamfundene. Det er desuden særdeles vigtigt, at man opretholder (den kulbaserede) elproduktion fra fossile brændstoffer på det nuværende niveau af hensyn til den sociale situation i de nye medlemsstater: ud af i alt 286 500 ansatte i EU's kulmineindustri, er de 212 100 beskæftigede i de nye medlemsstaters kulmineindustri. Der bør tages behørigt hensyn til de meget hårde arbejdsbetingelser for minearbejderne i hele EU. |
| --- | --- |

1.10

Udvinding af indenlandsk brunkul og stenkul kræver en passende politisk og økonomisk ramme. Kuludvinding og energitransformation kan bidrage betydeligt til velstanden og beskæftigelsen i lokalsamfundene. Det er desuden særdeles vigtigt, at man opretholder (den kulbaserede) elproduktion fra fossile brændstoffer på det nuværende niveau af hensyn til den sociale situation i de nye medlemsstater: ud af i alt 286 500 ansatte i EU's kulmineindustri, er de 212 100 beskæftigede i de nye medlemsstaters kulmineindustri. Der bør tages behørigt hensyn til de meget hårde arbejdsbetingelser for minearbejderne i hele EU.

| 1.11 | EØSU mener derudover, at Kommissionen med dette dokument og denne tidsplan er optimistisk med hensyn til CCS og dets indkøringsfase. Kommissionen bør på nuværende tidspunkt koncentrere sin indsats om foranstaltninger, der skal hjælpe med at sætte 10-12 demonstrationsanlæg i drift frem til 2015 og skabe en ramme for CCS, der dækker de største risici og yder sikkerhed uden at være for restriktiv. En overgangfase med større effektivitet i elproduktionen er meget ønskværdig. Enhver forhastet og for restriktiv lovgivningsramme vil kunne skade dette vigtige koncept betydeligt. |
| --- | --- |

1.11

EØSU mener derudover, at Kommissionen med dette dokument og denne tidsplan er optimistisk med hensyn til CCS og dets indkøringsfase. Kommissionen bør på nuværende tidspunkt koncentrere sin indsats om foranstaltninger, der skal hjælpe med at sætte 10-12 demonstrationsanlæg i drift frem til 2015 og skabe en ramme for CCS, der dækker de største risici og yder sikkerhed uden at være for restriktiv. En overgangfase med større effektivitet i elproduktionen er meget ønskværdig. Enhver forhastet og for restriktiv lovgivningsramme vil kunne skade dette vigtige koncept betydeligt.

| 1.12 | EØSU slår ligeledes til lyd for en intensiv forskning og udvikling inden for vedvarende og alternative energikilder, der forventes at kunne bidrage til en sikrere energisammensætning i EU. Det integrerede energimarked i EU bør samtidig hermed føres ud i livet uden nogen unødvendige forsinkelser. |
| --- | --- |

1.12

EØSU slår ligeledes til lyd for en intensiv forskning og udvikling inden for vedvarende og alternative energikilder, der forventes at kunne bidrage til en sikrere energisammensætning i EU. Det integrerede energimarked i EU bør samtidig hermed føres ud i livet uden nogen unødvendige forsinkelser.

2.   Indledning

| 2.1 | EØSU har allerede beskæftiget sig med fossile brændstoffer i flere af sine øvrige udtalelser, senest i sin sonderende udtalelse om »EU's energiforsyning: en strategi for et optimalt energimix« (2), hvori det slog fast, at EU bør yde en stor indsats for rene kulteknologier, dvs. forbedre kraftværkers effektivitet og de kommercielle anvendelser af kulstofopsamling og -lagring. Anvendelsen af gas er steget og fortsætter med at stige, hvilket også skyldes politiske valg. Det står nu klart, at der vil opstå problemer, hvis denne tendens fortsætter. Gas kan næppe fortsætte med at erstatte kul, og den kan heller ikke erstatte atomenergi som følge af emissioner, da den i lighed med olie er et værdifuldt råmateriale for industrier med høj værditilvækst. |
| --- | --- |

2.1

EØSU har allerede beskæftiget sig med fossile brændstoffer i flere af sine øvrige udtalelser, senest i sin sonderende udtalelse om »EU's energiforsyning: en strategi for et optimalt energimix« (2), hvori det slog fast, at EU bør yde en stor indsats for rene kulteknologier, dvs. forbedre kraftværkers effektivitet og de kommercielle anvendelser af kulstofopsamling og -lagring. Anvendelsen af gas er steget og fortsætter med at stige, hvilket også skyldes politiske valg. Det står nu klart, at der vil opstå problemer, hvis denne tendens fortsætter. Gas kan næppe fortsætte med at erstatte kul, og den kan heller ikke erstatte atomenergi som følge af emissioner, da den i lighed med olie er et værdifuldt råmateriale for industrier med høj værditilvækst.

| 2.2 | Den foreliggende meddelelse om bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer blev offentliggjort af Kommissionen den 10. januar 2007 i forbindelse med klima- og energipakken »En energipolitik for Europa — behovet for foranstaltninger«. |
| --- | --- |

2.2

Den foreliggende meddelelse om bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer blev offentliggjort af Kommissionen den 10. januar 2007 i forbindelse med klima- og energipakken »En energipolitik for Europa — behovet for foranstaltninger«.

| 2.3 | Inden for rammerne af pakken foreslår EØSU klimamål, der går ud på at reducere drivhusgasserne med 30 % i de udviklede lande eller med mindst 20 % i EU. Derudover behandles det indre marked for gas og el, sammenkoblingen af gas- og elnet, atomenergiens fremtidige rolle i forslaget om et »vejledende kerneenergiprogram«, en køreplan for fremme af vedvarende brændstoffer, navnlig biobrændstoffer for transport, samt en fremtidig europæisk strategisk plan for energiteknologier. Det Europæiske Råd den 9. marts 2007 bakkede op om målene og de politiske hovedpunkter i pakken. |
| --- | --- |

2.3

Inden for rammerne af pakken foreslår EØSU klimamål, der går ud på at reducere drivhusgasserne med 30 % i de udviklede lande eller med mindst 20 % i EU. Derudover behandles det indre marked for gas og el, sammenkoblingen af gas- og elnet, atomenergiens fremtidige rolle i forslaget om et »vejledende kerneenergiprogram«, en køreplan for fremme af vedvarende brændstoffer, navnlig biobrændstoffer for transport, samt en fremtidig europæisk strategisk plan for energiteknologier. Det Europæiske Råd den 9. marts 2007 bakkede op om målene og de politiske hovedpunkter i pakken.

| 2.4 | Meddelelsen indeholder en samlet oversigt over de foranstaltninger, der er nødvendige for, at fossile brændstoffer og navnlig kul fortsat kan bidrage til en sikker og diversificeret energiforsyning i Europa og verden på en måde, der er forenelig med strategien for bæredygtig udvikling og de klimapolitiske mål. I meddelelsen tages der hensyn til det arbejde, der blev udført, og de udtalelser, der blev afgivet, i løbet af 2006 inden for rammerne af det andet europæiske klimaændringsprogram (ECCPII), Ekspertgruppen på Højt Niveau om Konkurrenceevne, Energi og Miljø (HLG), forberedelsen af det syvende rammeprogram for forskning (RP7) og teknologiplatformen for nul-emission fra fossile brændstofkraftværker (Zero Emission Fossil Fuel Power Plant Technology Platform). |
| --- | --- |

2.4

Meddelelsen indeholder en samlet oversigt over de foranstaltninger, der er nødvendige for, at fossile brændstoffer og navnlig kul fortsat kan bidrage til en sikker og diversificeret energiforsyning i Europa og verden på en måde, der er forenelig med strategien for bæredygtig udvikling og de klimapolitiske mål. I meddelelsen tages der hensyn til det arbejde, der blev udført, og de udtalelser, der blev afgivet, i løbet af 2006 inden for rammerne af det andet europæiske klimaændringsprogram (ECCPII), Ekspertgruppen på Højt Niveau om Konkurrenceevne, Energi og Miljø (HLG), forberedelsen af det syvende rammeprogram for forskning (RP7) og teknologiplatformen for nul-emission fra fossile brændstofkraftværker (Zero Emission Fossil Fuel Power Plant Technology Platform).

3.   Kommissionens dokument

| 3.1 | I Kommissionens dokument undersøges de fossile brændstoffers position i elproduktionen. Det fastslås, at disse udgør en vigtig del af energisammensætningen i EU og i mange andre økonomier. De spiller en særlig rolle i elproduktionen, da over 50 % af EU's elektricitet i øjeblikket stammer fra fossile brændstoffer (hovedsagelig kul og naturgas). I nogle lande stammer hele 80 % af elektriciteten fra fossile brændstoffer (Polen og Grækenland). Kul yder i dag et centralt bidrag til EU's energiforsyningssikkerhed og vil fortsat gøre det. Kul er det fossile brændstof, hvoraf der findes langt de største og mest udbredte reserver på verdensplan, idet de anslås til at kunne vare omkring 130 år for brunkuls vedkommende og 200 år for stenkuls vedkommende. |
| --- | --- |

3.1

I Kommissionens dokument undersøges de fossile brændstoffers position i elproduktionen. Det fastslås, at disse udgør en vigtig del af energisammensætningen i EU og i mange andre økonomier. De spiller en særlig rolle i elproduktionen, da over 50 % af EU's elektricitet i øjeblikket stammer fra fossile brændstoffer (hovedsagelig kul og naturgas). I nogle lande stammer hele 80 % af elektriciteten fra fossile brændstoffer (Polen og Grækenland). Kul yder i dag et centralt bidrag til EU's energiforsyningssikkerhed og vil fortsat gøre det. Kul er det fossile brændstof, hvoraf der findes langt de største og mest udbredte reserver på verdensplan, idet de anslås til at kunne vare omkring 130 år for brunkuls vedkommende og 200 år for stenkuls vedkommende.

| 3.2 | Kul kan imidlertid kun fortsat yde et værdifuldt bidrag til EU's og verdens energiforsyningssikkerhed og økonomi, hvis der udvikles teknologier, der muliggør en drastisk reduktion af CO2-fodaftrykket fra dets forbrænding. Hvis sådanne teknologier udvikles i tilstrækkelig stort omfang, kan de også bidrage med løsninger til andre forbrændingsprocesser, hvor der anvendes andre fossile brændstoffer, herunder gasfyret elproduktion. EU må derfor udvikle teknologiske løsninger med henblik på en bæredygtig anvendelse af kul, ikke blot for at bibeholde kul i den europæiske energisammensætning, men også for at sikre, at den globale vækst i anvendelsen af kul vil kunne ske uden uoprettelig skade på det globale klima. |
| --- | --- |

3.2

Kul kan imidlertid kun fortsat yde et værdifuldt bidrag til EU's og verdens energiforsyningssikkerhed og økonomi, hvis der udvikles teknologier, der muliggør en drastisk reduktion af CO2-fodaftrykket fra dets forbrænding. Hvis sådanne teknologier udvikles i tilstrækkelig stort omfang, kan de også bidrage med løsninger til andre forbrændingsprocesser, hvor der anvendes andre fossile brændstoffer, herunder gasfyret elproduktion. EU må derfor udvikle teknologiske løsninger med henblik på en bæredygtig anvendelse af kul, ikke blot for at bibeholde kul i den europæiske energisammensætning, men også for at sikre, at den globale vækst i anvendelsen af kul vil kunne ske uden uoprettelig skade på det globale klima.

| 3.3 | Der er blevet udviklet »rene kulteknologier«, og de anvendes nu i vid udstrækning inden for elproduktionssektoren, hvor de i væsentligt omfang nedbringer emissionerne af SO2, NOx, partikler og støv fra kulfyrede kraftværker betydeligt. Rene kulteknologier har også medført en stødt stigende energieffektivitet i forbindelse med omdannelsen af kul til elektricitet. Sådanne resultater er vigtige skridt i retning af nye teknologiske løsninger (kaldet »bæredygtige kulteknologier«), der indarbejder CO2-opsamling og -lagring i kulbaseret elproduktion. |
| --- | --- |

3.3

Der er blevet udviklet »rene kulteknologier«, og de anvendes nu i vid udstrækning inden for elproduktionssektoren, hvor de i væsentligt omfang nedbringer emissionerne af SO2, NOx, partikler og støv fra kulfyrede kraftværker betydeligt. Rene kulteknologier har også medført en stødt stigende energieffektivitet i forbindelse med omdannelsen af kul til elektricitet. Sådanne resultater er vigtige skridt i retning af nye teknologiske løsninger (kaldet »bæredygtige kulteknologier«), der indarbejder CO2-opsamling og -lagring i kulbaseret elproduktion.

| 3.4 | Ifølge Kommissionen har Europa en rimelig chance for at opnå en kommerciel levedygtighed for bæredygtige kulteknologier inden for de kommende 10 til 15 år. Dette vil imidlertid kræve store industrielle investeringer i en række demonstrationsanlæg både i og uden for EU og tilknyttede politiske initiativer i en relativt lang periode, der stort set begynder nu og muligvis vil vare frem til 2020 eller længere. |
| --- | --- |

3.4

Ifølge Kommissionen har Europa en rimelig chance for at opnå en kommerciel levedygtighed for bæredygtige kulteknologier inden for de kommende 10 til 15 år. Dette vil imidlertid kræve store industrielle investeringer i en række demonstrationsanlæg både i og uden for EU og tilknyttede politiske initiativer i en relativt lang periode, der stort set begynder nu og muligvis vil vare frem til 2020 eller længere.

| 3.5 | For at fremme en sådan udvikling vil Kommissionen øge finansieringen af F&U på energiområdet betydeligt og dermed gøre demonstration af bæredygtige fossile brændstofteknologier til et af de prioriterede områder i perioden 2007-2013. En europæisk, strategisk energiteknologiplatform vil være et passende instrument i forbindelse med den overordnede koordinering af sådanne F&U- og demonstrationsbestræbelser og i forbindelse med optimering af synergien på såvel EU-plan som på nationalt plan. Kommissionen vil på grundlag af positive resultater af F&U-projekter afgøre, hvordan den bedst kan støtte udformningen, konstruktionen og driften af 12 anlæg i stor skala til demonstration af bæredygtige fossile brændstofteknologier inden for den kommercielle elproduktion inden 2015. |
| --- | --- |

3.5

For at fremme en sådan udvikling vil Kommissionen øge finansieringen af F&U på energiområdet betydeligt og dermed gøre demonstration af bæredygtige fossile brændstofteknologier til et af de prioriterede områder i perioden 2007-2013. En europæisk, strategisk energiteknologiplatform vil være et passende instrument i forbindelse med den overordnede koordinering af sådanne F&U- og demonstrationsbestræbelser og i forbindelse med optimering af synergien på såvel EU-plan som på nationalt plan. Kommissionen vil på grundlag af positive resultater af F&U-projekter afgøre, hvordan den bedst kan støtte udformningen, konstruktionen og driften af 12 anlæg i stor skala til demonstration af bæredygtige fossile brændstofteknologier inden for den kommercielle elproduktion inden 2015.

| 3.6 | Kommissionen vil på grundlag af de seneste og planlagte investeringer vurdere, om man i nye kraftværker, hvor der anvendes fossile brændstoffer, og som opføres eller vil blive opført i EU, anvender de bedste tilgængelige teknologier med hensyn til effektivitet, og om nye kul- og gasfyrede anlæg, hvis de ikke er udstyret med CCS-teknologier, er forberedt til, at der senere kan installeres CCS-udstyr (»forberedt til opsamling«). Hvis dette viser sig ikke at være tilfældet, vil Kommissionen overveje at fremsætte forslag om juridisk bindende instrumenter snarest muligt efter, at der er foretaget en egentlig konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen vil på grundlag af de seneste og planlagte investeringer vurdere, om man i nye kraftværker, hvor der anvendes fossile brændstoffer, og som opføres eller vil blive opført i EU, anvender de bedste tilgængelige teknologier med hensyn til effektivitet, og om nye kul- og gasfyrede anlæg, hvis de ikke er udstyret med CCS-teknologier, er forberedt til, at der senere kan installeres CCS-udstyr (»forberedt til opsamling«). Hvis dette viser sig ikke at være tilfældet, vil Kommissionen overveje at fremsætte forslag om juridisk bindende instrumenter snarest muligt efter, at der er foretaget en egentlig konsekvensanalyse.

| 3.7 | I 2007 vil Kommissionen vurdere de potentielle risici i forbindelse med CCS og fastsætte krav til godkendelse af CCS-aktiviteter og til en passende forvaltning af de påviste risici og følgevirkninger. Når der er udviklet en sund forvaltningsramme, kan den kombineres med ændringer af den eksisterende miljølovgivning på EU-plan for at fjerne alle uønskede hindringer for CCS-teknologier. Kommissionen vil også vurdere, om de eksisterende instrumenter skal ændres (såsom VVM-direktivet eller direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening), eller om der skal fremsættes forslag til en selvstændig lovgivningsramme. Den vil vurdere, hvilke aspekter af lovgivningen, der fortrinsvis skal behandles på EU-plan eller alternativt på nationalt plan. |
| --- | --- |

3.7

I 2007 vil Kommissionen vurdere de potentielle risici i forbindelse med CCS og fastsætte krav til godkendelse af CCS-aktiviteter og til en passende forvaltning af de påviste risici og følgevirkninger. Når der er udviklet en sund forvaltningsramme, kan den kombineres med ændringer af den eksisterende miljølovgivning på EU-plan for at fjerne alle uønskede hindringer for CCS-teknologier. Kommissionen vil også vurdere, om de eksisterende instrumenter skal ændres (såsom VVM-direktivet eller direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening), eller om der skal fremsættes forslag til en selvstændig lovgivningsramme. Den vil vurdere, hvilke aspekter af lovgivningen, der fortrinsvis skal behandles på EU-plan eller alternativt på nationalt plan.

| 3.8 | Kommissionen mener, at der er behov for klare og forudsigelige, langsigtede rammer for at fremme en gnidningsfri og hurtig overgang til en CCS-udstyret elproduktion på grundlag af kul. Dette er nødvendigt for at sætte elproducenterne i stand til at gennemføre de nødvendige investeringer og den nødvendige forskning i sikker forvisning om, at deres konkurrenter vil følge en tilsvarende vej. På grundlag af de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, bør alle nye kulfyrede kraftværker ifølge Kommissionen være udstyret med CCS-faciliteter fra og med 2020. Eksisterende anlæg bør derefter gradvis følge den samme fremgangsmåde. Kommissionen vil vurdere, hvordan den optimale plan for installering af CCS-udstyr skal se ud for kraftværker, hvor der anvendes fossile brændstoffer, i perioden efter, at de bæredygtige kulteknologiers kommercielle levedygtighed er blevet demonstreret. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen mener, at der er behov for klare og forudsigelige, langsigtede rammer for at fremme en gnidningsfri og hurtig overgang til en CCS-udstyret elproduktion på grundlag af kul. Dette er nødvendigt for at sætte elproducenterne i stand til at gennemføre de nødvendige investeringer og den nødvendige forskning i sikker forvisning om, at deres konkurrenter vil følge en tilsvarende vej. På grundlag af de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, bør alle nye kulfyrede kraftværker ifølge Kommissionen være udstyret med CCS-faciliteter fra og med 2020. Eksisterende anlæg bør derefter gradvis følge den samme fremgangsmåde. Kommissionen vil vurdere, hvordan den optimale plan for installering af CCS-udstyr skal se ud for kraftværker, hvor der anvendes fossile brændstoffer, i perioden efter, at de bæredygtige kulteknologiers kommercielle levedygtighed er blevet demonstreret.

| 3.9 | De anslåede omkostninger til CO2-opsamling fra elproduktion og efterfølgende lagring ved det nuværende teknologiske udviklingsniveau ligger på op til 70 euro pr. ton CO2, hvilket gør anvendelse af disse teknologier i stor skala uoverkommeligt dyr på nuværende tidspunkt. Tilgængelige modeller og undersøgelser med et mellemlangt til langt perspektiv anslår således omkostningerne til CCS i 2020 til omkring 20-30 euro/t CO2. Dette betyder i modellerne, at omkostningerne til kulfyret elproduktion med CCS i 2020 eller kort tid derefter vil ligge blot 10 % højere end eller måske endda være holdt på det nuværende niveau. |
| --- | --- |

3.9

De anslåede omkostninger til CO2-opsamling fra elproduktion og efterfølgende lagring ved det nuværende teknologiske udviklingsniveau ligger på op til 70 euro pr. ton CO2, hvilket gør anvendelse af disse teknologier i stor skala uoverkommeligt dyr på nuværende tidspunkt. Tilgængelige modeller og undersøgelser med et mellemlangt til langt perspektiv anslår således omkostningerne til CCS i 2020 til omkring 20-30 euro/t CO2. Dette betyder i modellerne, at omkostningerne til kulfyret elproduktion med CCS i 2020 eller kort tid derefter vil ligge blot 10 % højere end eller måske endda være holdt på det nuværende niveau.

| 3.10 | De potentielle negative miljøvirkninger af fortsat brug af fossile brændstoffer og anvendelse af CCS-udstyr stammer hovedsagelig fra potentiel udsivning fra CO2-lagre. Virkningerne af udsivninger kan være både lokale (på den lokale biosfære) og globale (på klimaet). Det konkluderes imidlertid i rapporten fra det internationale panel for klimaændringer (ICCP) om dette spørgsmål, at den andel af CO2, der tilbageholdes på velvalgte og godt forvaltede lagringssteder, erfaringsmæssigt højst sandsynligt vil ligge på over 99 % over 100 år. Udvælgelse og forvaltning af lagringssteder er således centrale faktorer i forbindelse med nedbringelse af risikoen. Kommissionen vil i sin konsekvensanalyse med henblik på vedtagelse af en lovgivningsramme identificere alle potentielle risici og fremsætte forslag til passende sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.10

De potentielle negative miljøvirkninger af fortsat brug af fossile brændstoffer og anvendelse af CCS-udstyr stammer hovedsagelig fra potentiel udsivning fra CO2-lagre. Virkningerne af udsivninger kan være både lokale (på den lokale biosfære) og globale (på klimaet). Det konkluderes imidlertid i rapporten fra det internationale panel for klimaændringer (ICCP) om dette spørgsmål, at den andel af CO2, der tilbageholdes på velvalgte og godt forvaltede lagringssteder, erfaringsmæssigt højst sandsynligt vil ligge på over 99 % over 100 år. Udvælgelse og forvaltning af lagringssteder er således centrale faktorer i forbindelse med nedbringelse af risikoen. Kommissionen vil i sin konsekvensanalyse med henblik på vedtagelse af en lovgivningsramme identificere alle potentielle risici og fremsætte forslag til passende sikkerhedsforanstaltninger.

| 3.11 | Bæredygtige fossile brændstofteknologier, navnlig CCS, forventes at medføre betydelige resultater. De kan effektivt fjerne op til 90 % af CO2-emissionerne fra kraftværker fyret med fossile brændstoffer. Dette vil kunne resultere i en generel nedbringelse af CO2-emissionerne i EU-27 på 25-30 % i 2030 sammenlignet med 2000. En tidlig inddragelse af udviklingslandene i udviklingen og udbredelsen af bæredygtige kulteknologier og navnlig CCS-komponenten er af afgørende betydning for en bæredygtig global økonomisk udvikling og for håndtering af klimaændringer i en situation med øget global udnyttelse af kulressourcerne. Succesen med bæredygtigt kul og især den omfattende markedsføring af CCS vil desuden øge adgangen til energi i de fattigste dele af verden, der stadig ikke har mulighed for at udnytte energi. |
| --- | --- |

3.11

Bæredygtige fossile brændstofteknologier, navnlig CCS, forventes at medføre betydelige resultater. De kan effektivt fjerne op til 90 % af CO2-emissionerne fra kraftværker fyret med fossile brændstoffer. Dette vil kunne resultere i en generel nedbringelse af CO2-emissionerne i EU-27 på 25-30 % i 2030 sammenlignet med 2000. En tidlig inddragelse af udviklingslandene i udviklingen og udbredelsen af bæredygtige kulteknologier og navnlig CCS-komponenten er af afgørende betydning for en bæredygtig global økonomisk udvikling og for håndtering af klimaændringer i en situation med øget global udnyttelse af kulressourcerne. Succesen med bæredygtigt kul og især den omfattende markedsføring af CCS vil desuden øge adgangen til energi i de fattigste dele af verden, der stadig ikke har mulighed for at udnytte energi.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen og er enig i den deri fremlagte analyse og redegørelse. At håndtere de globale klimaændringer effektivt, samtidig med at man fortsat imødekommer de modne økonomiers høje energiefterspørgsel samt udviklingsøkonomiernes hurtigt voksende energiefterspørgsel, udgør en betydelig international udfordring. |
| --- | --- |

4.1

EØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen og er enig i den deri fremlagte analyse og redegørelse. At håndtere de globale klimaændringer effektivt, samtidig med at man fortsat imødekommer de modne økonomiers høje energiefterspørgsel samt udviklingsøkonomiernes hurtigt voksende energiefterspørgsel, udgør en betydelig international udfordring.

| 4.2 | CO2-emissioner fra kulfyrede kraftværker i EU tegner sig for 24 % af EU's samlede CO2-emissioner. Koncentrationen af emissioner fra elproduktion i kraftværker, der fyrer med fossile brændstoffer, er høj som følge af det store forbrug af brændsel i store forbrændingsenheder, hvorfor denne type kraftværker er den mest velegnede til installering af CCS-faciliteter, dvs. systemer for opsamling og permanent lagring af CO2. Disse systemer omfatter tre relativt uafhængige etaper:






  a. | Opsamling og udskillelse af CO2 fra røggas på emissionsstedet (oftest bag kedler), |
| --- | --- | --- |

4.2

CO2-emissioner fra kulfyrede kraftværker i EU tegner sig for 24 % af EU's samlede CO2-emissioner. Koncentrationen af emissioner fra elproduktion i kraftværker, der fyrer med fossile brændstoffer, er høj som følge af det store forbrug af brændsel i store forbrændingsenheder, hvorfor denne type kraftværker er den mest velegnede til installering af CCS-faciliteter, dvs. systemer for opsamling og permanent lagring af CO2. Disse systemer omfatter tre relativt uafhængige etaper:

a.

Opsamling og udskillelse af CO2 fra røggas på emissionsstedet (oftest bag kedler),

| b. | Transport af CO2 til det sted, hvor den skal lagres permanent (oftest ved hjælp af rørledninger), |
| --- | --- |

b.

Transport af CO2 til det sted, hvor den skal lagres permanent (oftest ved hjælp af rørledninger),

| c. | Endelig og permanent lagring af CO2 (i egnede geologiske formationer eller i havet under overholdelse af de strengeste sikkerhedskrav for lagring). |
| --- | --- |

c.

Endelig og permanent lagring af CO2 (i egnede geologiske formationer eller i havet under overholdelse af de strengeste sikkerhedskrav for lagring).

| 4.3 | Kul vil sandsynligvis fortsat indgå i den europæiske energisammensætning i de kommende årtier. Kuls specifikke egenskaber — dets tilgængelighed, lave pris og rolle som stabilisator af energimarkedet — betyder, at det forbliver en vigtig brændselskilde for en økonomisk elproduktion. Kulreserverne er skævt fordelt i EU og verden. Det er overordnet opmuntrende at se, at de største kulreserver er at finde i de økonomisk veludviklede og politisk stabile lande. Reserverne i de udviklede EU-lande er i stor udstrækning blevet udtømt som følge af en langvarig rovdrift i de seneste år, og flere EU-lande har valgt gradvis at mindske eller helt at afvikle kulminedriften. |
| --- | --- |

4.3

Kul vil sandsynligvis fortsat indgå i den europæiske energisammensætning i de kommende årtier. Kuls specifikke egenskaber — dets tilgængelighed, lave pris og rolle som stabilisator af energimarkedet — betyder, at det forbliver en vigtig brændselskilde for en økonomisk elproduktion. Kulreserverne er skævt fordelt i EU og verden. Det er overordnet opmuntrende at se, at de største kulreserver er at finde i de økonomisk veludviklede og politisk stabile lande. Reserverne i de udviklede EU-lande er i stor udstrækning blevet udtømt som følge af en langvarig rovdrift i de seneste år, og flere EU-lande har valgt gradvis at mindske eller helt at afvikle kulminedriften.

| 4.4 | Kun en tredjedel af EU-landene kan trække på indenlandske kulforekomster, mens de resterende to tredjedele af landene hovedsagelig er afhængige af importeret stenkul. I 2006 blev der udvundet 161,6 mio. ton stenkul i EU, mens der blev importeret 235,3 mio. ton. Samme år blev der anvendt 373,8 mio. ton brunkul, som udelukkende stammede fra indenlandske ressourcer. Der bør derfor udvikles og udbredes en bæredygtig teknik til reduktion af CO2-emissioner fra kulfyret elproduktion. |
| --- | --- |

4.4

Kun en tredjedel af EU-landene kan trække på indenlandske kulforekomster, mens de resterende to tredjedele af landene hovedsagelig er afhængige af importeret stenkul. I 2006 blev der udvundet 161,6 mio. ton stenkul i EU, mens der blev importeret 235,3 mio. ton. Samme år blev der anvendt 373,8 mio. ton brunkul, som udelukkende stammede fra indenlandske ressourcer. Der bør derfor udvikles og udbredes en bæredygtig teknik til reduktion af CO2-emissioner fra kulfyret elproduktion.

| 4.5 | Kulteknologierne har potentiale til at sænke CO2-emissionerne betydeligt (3). På kort og mellemlang sigt kræver dette markedsbetingelser og lovgivningsrammer, der fremmer investeringer i de nyeste teknologier, som vil kunne forbedre effektiviteten af kulfyret elproduktion og dermed reducere CO2-emissionerne. Det kræver ligeledes en fælles indsats fra Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og erhvervslivet at fremme en verdensomspændende samordning af forskning, udvikling og demonstration af rene kulteknologier som f.eks. udskillelse og lagring af kulstof, hvilket på længere sigt vil føre til nær »nul«-emissioner fra kul. |
| --- | --- |

4.5

Kulteknologierne har potentiale til at sænke CO2-emissionerne betydeligt (3). På kort og mellemlang sigt kræver dette markedsbetingelser og lovgivningsrammer, der fremmer investeringer i de nyeste teknologier, som vil kunne forbedre effektiviteten af kulfyret elproduktion og dermed reducere CO2-emissionerne. Det kræver ligeledes en fælles indsats fra Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og erhvervslivet at fremme en verdensomspændende samordning af forskning, udvikling og demonstration af rene kulteknologier som f.eks. udskillelse og lagring af kulstof, hvilket på længere sigt vil føre til nær »nul«-emissioner fra kul.

| 4.6 | Der findes på nuværende tidspunkt ingen påviste omkostningseffektive teknikker til udskillelse og binding af CO2-emissioner fra kulbaserede kraftværker. Disse er endnu under udvikling. Der vil dog sandsynligvis blive udviklet og markedsført sådanne overvejende emissionsfri teknikker i løbet af de kommende to årtier. CCS-installationer i kraftværker forventes at reducere effektiviteten af elproduktionen som følge af deres eget elforbrug. Den samlede effektivitet varierer alt efter, hvilken teknologi der anvendes. Den foretrukne OXYFUEL-teknologi forbruger 8-10 % af den producerede energi, mens de øvrige teknologier forbruger endnu mere energi. Dette betyder, at der vil blive brug for mere brændsel pr. MWh strøm i forsyningsnetværket, og at det er nødvendigt at øge produktionseffektiviteten. En fremtidig installering af CCS-teknologi resultere i et endnu større elforbrug. |
| --- | --- |

4.6

Der findes på nuværende tidspunkt ingen påviste omkostningseffektive teknikker til udskillelse og binding af CO2-emissioner fra kulbaserede kraftværker. Disse er endnu under udvikling. Der vil dog sandsynligvis blive udviklet og markedsført sådanne overvejende emissionsfri teknikker i løbet af de kommende to årtier. CCS-installationer i kraftværker forventes at reducere effektiviteten af elproduktionen som følge af deres eget elforbrug. Den samlede effektivitet varierer alt efter, hvilken teknologi der anvendes. Den foretrukne OXYFUEL-teknologi forbruger 8-10 % af den producerede energi, mens de øvrige teknologier forbruger endnu mere energi. Dette betyder, at der vil blive brug for mere brændsel pr. MWh strøm i forsyningsnetværket, og at det er nødvendigt at øge produktionseffektiviteten. En fremtidig installering af CCS-teknologi resultere i et endnu større elforbrug.

| 4.7 | I mellemtiden er en forbedring af effektiviteten af allerede eksisterende og nye kulfyrede kraftværker en omkostningseffektiv måde at begrænse væksten i CO2-emissioner på. Installeringen af den bedst tilgængelige kommercielle teknologi bør stå i centrum for planlægningen af den betydelige mængde af ny kulfyret kapacitet, som skal bygges op i nær fremtid. Hvor det er praktisk gennemførligt, bør disse kraftværker udformes således, at det bliver muligt at installere CCS-udstyr i dem på en omkostningseffektiv måde, så snart denne teknologi kommer i handelen. |
| --- | --- |

4.7

I mellemtiden er en forbedring af effektiviteten af allerede eksisterende og nye kulfyrede kraftværker en omkostningseffektiv måde at begrænse væksten i CO2-emissioner på. Installeringen af den bedst tilgængelige kommercielle teknologi bør stå i centrum for planlægningen af den betydelige mængde af ny kulfyret kapacitet, som skal bygges op i nær fremtid. Hvor det er praktisk gennemførligt, bør disse kraftværker udformes således, at det bliver muligt at installere CCS-udstyr i dem på en omkostningseffektiv måde, så snart denne teknologi kommer i handelen.

| 4.8 | EØSU bekræfter sit standpunkt om, at de enorme udfordringer, der er forbundet med en reduktion af emissioner, gør det nødvendigt at udvikle alle potentielt bæredygtige energikilder og teknologier til deres fulde praktiske og økonomiske potentiale. Overgangen til bæredygtig energi har stor betydning for kul, andre fossile brændstoffer, atomkraft, vedvarende teknologier og energibesparelser, der hver især bidrager i det tidsrum og i den udstrækning, som de tekniske og økonomiske muligheder tillader det. |
| --- | --- |

4.8

EØSU bekræfter sit standpunkt om, at de enorme udfordringer, der er forbundet med en reduktion af emissioner, gør det nødvendigt at udvikle alle potentielt bæredygtige energikilder og teknologier til deres fulde praktiske og økonomiske potentiale. Overgangen til bæredygtig energi har stor betydning for kul, andre fossile brændstoffer, atomkraft, vedvarende teknologier og energibesparelser, der hver især bidrager i det tidsrum og i den udstrækning, som de tekniske og økonomiske muligheder tillader det.

| 4.9 | På trods af de lovende erfaringer med CCS må man ikke allerede nu vedtage energipolitiske strategier og mål som »bindende foranstaltninger« i en forventning om, at CCS-teknologierne en dag bliver udbredt. |
| --- | --- |

4.9

På trods af de lovende erfaringer med CCS må man ikke allerede nu vedtage energipolitiske strategier og mål som »bindende foranstaltninger« i en forventning om, at CCS-teknologierne en dag bliver udbredt.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | Kul spiller en meget vigtig rolle i den europæiske elproduktion. Ikke desto mindre produceres 70 % af den kulbaserede el i kraftværker, der er mere end 20 år gamle. Eftersom der er en mindre stigning i elforbruget, og en stor del af den eksisterende kraftværkskapacitet er ved at nå slutningen af dens tekniske/økonomiske levetid, vil der blive behov for ca. 350 GW ny elproduktionskapacitet frem til 2020 og ca. 500 GW frem til 2030. Beregningerne af omkostningerne ved kulfyrede kraftværker med CCS i EU bygger på en optimistisk omkostningsstruktur, ifølge hvilken et nyt kraftværk på 300 MW koster 500 mio. euro (ca. 1,7 mio. euro pr. installerede MW). En ombygning af et moderne kraftværk, der bygges fra nu af og frem til 2020, koster 0,5-0,7 mio. euro pr. installerede MW, mens en ombygning af allerede eksisterende faciliteter koster endnu flere penge, nemlig 1 mio. euro pr. installerede MW. Hvis man udstyrede 500 GW elproduktionskapacitet med den mest avancerede CCS-teknologi frem til 2030, ville dette formentlig kræve investeringsomkostninger på 600-800 mia. euro. |
| --- | --- |

5.1

Kul spiller en meget vigtig rolle i den europæiske elproduktion. Ikke desto mindre produceres 70 % af den kulbaserede el i kraftværker, der er mere end 20 år gamle. Eftersom der er en mindre stigning i elforbruget, og en stor del af den eksisterende kraftværkskapacitet er ved at nå slutningen af dens tekniske/økonomiske levetid, vil der blive behov for ca. 350 GW ny elproduktionskapacitet frem til 2020 og ca. 500 GW frem til 2030. Beregningerne af omkostningerne ved kulfyrede kraftværker med CCS i EU bygger på en optimistisk omkostningsstruktur, ifølge hvilken et nyt kraftværk på 300 MW koster 500 mio. euro (ca. 1,7 mio. euro pr. installerede MW). En ombygning af et moderne kraftværk, der bygges fra nu af og frem til 2020, koster 0,5-0,7 mio. euro pr. installerede MW, mens en ombygning af allerede eksisterende faciliteter koster endnu flere penge, nemlig 1 mio. euro pr. installerede MW. Hvis man udstyrede 500 GW elproduktionskapacitet med den mest avancerede CCS-teknologi frem til 2030, ville dette formentlig kræve investeringsomkostninger på 600-800 mia. euro.

| 5.2 | EØSU vurderer, at CO2-opsamling og -lagring på lang sigt (dvs. efter 2020) vil gøre det muligt at nå et CO2-emissionsniveau på nær nul fra kulfyrede kraftværker. Dette kræver allerede nu en koordineret forskning, udvikling og demonstration (FU&D). |
| --- | --- |

5.2

EØSU vurderer, at CO2-opsamling og -lagring på lang sigt (dvs. efter 2020) vil gøre det muligt at nå et CO2-emissionsniveau på nær nul fra kulfyrede kraftværker. Dette kræver allerede nu en koordineret forskning, udvikling og demonstration (FU&D).

| 5.2.1 | I de næste ti år vil man kunne foretage omkostningseffektive reduktioner af CO2-emissioner gennem en mere effektiv kulforbrænding ved hjælp af en bred anvendelse af avanceret teknologi i kulfyrede kraftværker. |
| --- | --- |

5.2.1

I de næste ti år vil man kunne foretage omkostningseffektive reduktioner af CO2-emissioner gennem en mere effektiv kulforbrænding ved hjælp af en bred anvendelse af avanceret teknologi i kulfyrede kraftværker.

| 5.2.2 | Disse strategier supplerer hinanden og bygger på tekniske løsninger, som skal afprøves: anvendelse af moderne, effektive kulfyrede elproduktionsteknologier på kort og mellemlang sigt kan gøre det muligt at skabe omkostningsbesparelser i forbindelse med opsamling af kulstoffer på lang sigt, hvis kraftværkerne udformes således, at de kan udstyres med en omkostningseffektiv opsamling af kulstoffer, når denne teknologi bliver tilgængelig for kommerciel anvendelse. |
| --- | --- |

5.2.2

Disse strategier supplerer hinanden og bygger på tekniske løsninger, som skal afprøves: anvendelse af moderne, effektive kulfyrede elproduktionsteknologier på kort og mellemlang sigt kan gøre det muligt at skabe omkostningsbesparelser i forbindelse med opsamling af kulstoffer på lang sigt, hvis kraftværkerne udformes således, at de kan udstyres med en omkostningseffektiv opsamling af kulstoffer, når denne teknologi bliver tilgængelig for kommerciel anvendelse.

| 5.2.3 | Ifølge det syvende rammeprogram kræver en radikal omformning af energisystemet til et pålideligt, konkurrencedygtigt og bæredygtigt system, der udleder mindre eller ingen CO2, nye teknologier og nye materialer, der indebærer for høje risici og for usikre gevinster til, at private virksomheder gider foretage alle de nødvendige investeringer i forskning, udvikling, demonstration og ibrugtagning. CCS og ren kul er medtaget på det syvende rammeprograms energibudget, der beløber sig til 2 350 mio. euro i perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

5.2.3

Ifølge det syvende rammeprogram kræver en radikal omformning af energisystemet til et pålideligt, konkurrencedygtigt og bæredygtigt system, der udleder mindre eller ingen CO2, nye teknologier og nye materialer, der indebærer for høje risici og for usikre gevinster til, at private virksomheder gider foretage alle de nødvendige investeringer i forskning, udvikling, demonstration og ibrugtagning. CCS og ren kul er medtaget på det syvende rammeprograms energibudget, der beløber sig til 2 350 mio. euro i perioden 2007-2013.

| 5.2.4 | Der bør defineres et »forberedt til opsamling«-koncept. En vellykket gennemførelse forudsætter et samarbejde mellem lovgiverne og industrien — de kommercielle markeder vil ikke kunne fungere uden hensigtsmæssige og stabile politiske rammer. |
| --- | --- |

5.2.4

Der bør defineres et »forberedt til opsamling«-koncept. En vellykket gennemførelse forudsætter et samarbejde mellem lovgiverne og industrien — de kommercielle markeder vil ikke kunne fungere uden hensigtsmæssige og stabile politiske rammer.

| 5.2.5 | EØSU finder det bydende nødvendigt at øge og modernisere kraftværkskapaciteten. I lyset af den forventede stigning i energiimporten til 69 % frem til 2030, er det nødvendigt med en bredt diversificeret energisammensætning af hensyn til energiforsyningssikkerheden. En stabilisering af anvendelsen af kul til elproduktion kan udgøre et vigtigt bidrag til energiforsyningssikkerheden i EU. |
| --- | --- |

5.2.5

EØSU finder det bydende nødvendigt at øge og modernisere kraftværkskapaciteten. I lyset af den forventede stigning i energiimporten til 69 % frem til 2030, er det nødvendigt med en bredt diversificeret energisammensætning af hensyn til energiforsyningssikkerheden. En stabilisering af anvendelsen af kul til elproduktion kan udgøre et vigtigt bidrag til energiforsyningssikkerheden i EU.

| 5.2.6 | Med fortsatte forbedringer af effektiviteten i kraftværker og udviklingen af teknologier for »nær nul«-emissioner vil kul kunne bidrage til en forebyggende klimabeskyttelse. I forbindelse med fastsættelsen af regler for emissionshandel i hver enkelt medlemsstat bør der fokuseres på at forbedre effektiviteten med henblik på at opnå en reduktion i drivhusgasser. |
| --- | --- |

5.2.6

Med fortsatte forbedringer af effektiviteten i kraftværker og udviklingen af teknologier for »nær nul«-emissioner vil kul kunne bidrage til en forebyggende klimabeskyttelse. I forbindelse med fastsættelsen af regler for emissionshandel i hver enkelt medlemsstat bør der fokuseres på at forbedre effektiviteten med henblik på at opnå en reduktion i drivhusgasser.

| 5.2.7 | Det er nødvendigt med forenkling og gradvis harmonisering af godkendelsesprocedurerne gennem et samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt muligt at forkorte varigheden af anlæggelsesprojekter, uden at de højeste sikkerhedsstandarder derved sættes på spil. |
| --- | --- |

5.2.7

Det er nødvendigt med forenkling og gradvis harmonisering af godkendelsesprocedurerne gennem et samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder for så vidt muligt at forkorte varigheden af anlæggelsesprojekter, uden at de højeste sikkerhedsstandarder derved sættes på spil.

| 5.3 | EØSU gør ligeledes opmærksom på, at kul ikke alene udgør det vigtigste brændsel for elproduktionen og et vitalt råstof for stålproduktionen og andre industrielle processer, men også vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med opfyldelsen af de fremtidige energibehov og overgangen til brintøkonomi. Kullikvefaktion gør det muligt at erstatte råolie med kul. Der kan også produceres syntetisk gas fra kul. Sådanne teknologier og applikationer vil med tiden tillige komme til at spille en vigtig rolle i den bæredygtige energisammensætning. Kommissionens meddelelse omfatter ikke disse vigtige segmenter af den nuværende og fremtidige anvendelse af kul. |
| --- | --- |

5.3

EØSU gør ligeledes opmærksom på, at kul ikke alene udgør det vigtigste brændsel for elproduktionen og et vitalt råstof for stålproduktionen og andre industrielle processer, men også vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med opfyldelsen af de fremtidige energibehov og overgangen til brintøkonomi. Kullikvefaktion gør det muligt at erstatte råolie med kul. Der kan også produceres syntetisk gas fra kul. Sådanne teknologier og applikationer vil med tiden tillige komme til at spille en vigtig rolle i den bæredygtige energisammensætning. Kommissionens meddelelse omfatter ikke disse vigtige segmenter af den nuværende og fremtidige anvendelse af kul.

| 5.4 | Den igangværende intensive debat om kulanvendelsens potentiale i de kommende årtier har trængt de med kuludvinding relaterede problemer i baggrunden. Udvinding af indenlandsk brunkul og stenkul forudsætter imidlertid en passende politisk og økonomisk ramme. Udvinding og omdannelse af energi kan bidrage betydeligt til velstanden og beskæftigelsen i lokalsamfundene. Ved forbrænding af indenlandsk kul forbliver den merværdi, som opstår ved udvindingen, omdannelsen og distributionen, inden for EU. Når der anvendes olie eller gas, går omkring 75 % af prisen til dækning af importomkostninger. |
| --- | --- |

5.4

Den igangværende intensive debat om kulanvendelsens potentiale i de kommende årtier har trængt de med kuludvinding relaterede problemer i baggrunden. Udvinding af indenlandsk brunkul og stenkul forudsætter imidlertid en passende politisk og økonomisk ramme. Udvinding og omdannelse af energi kan bidrage betydeligt til velstanden og beskæftigelsen i lokalsamfundene. Ved forbrænding af indenlandsk kul forbliver den merværdi, som opstår ved udvindingen, omdannelsen og distributionen, inden for EU. Når der anvendes olie eller gas, går omkring 75 % af prisen til dækning af importomkostninger.

| 5.5 | Det er ligeledes særdeles vigtigt, at man opretholder (den kulbaserede) elproduktion fra fossile brændstoffer af hensyn til den sociale situation i de nye medlemsstater: ud af i alt 286 500 ansatte i EU's kulmineindustri, er de 212 100 beskæftigede i de nye medlemsstaters kulmineindustri. Der bør tages behørigt hensyn til de meget hårde arbejdsbetingelser for minearbejdere i hele EU. |
| --- | --- |

5.5

Det er ligeledes særdeles vigtigt, at man opretholder (den kulbaserede) elproduktion fra fossile brændstoffer af hensyn til den sociale situation i de nye medlemsstater: ud af i alt 286 500 ansatte i EU's kulmineindustri, er de 212 100 beskæftigede i de nye medlemsstaters kulmineindustri. Der bør tages behørigt hensyn til de meget hårde arbejdsbetingelser for minearbejdere i hele EU.

| 5.6 | En indskrænkning af kulmineområder som led i regional planlægning og alt for mange regler om miljøbeskyttelse har tidligere ført til unødvendige forsinkelser og en ekstra byrde for minerne. Reservernes placering og mobiliteten i minedriften i forbindelse med udvinding af råstoffer giver særlige udfordringer sammenlignet med andre industrisektorer. Der bør tages hensyn til denne specifikke situation, navnlig under fastsættelsen af en juridisk ramme for miljøspørgsmål, f.eks. vedrørende affaldshåndtering, jordbeskyttelse og vand. |
| --- | --- |

5.6

En indskrænkning af kulmineområder som led i regional planlægning og alt for mange regler om miljøbeskyttelse har tidligere ført til unødvendige forsinkelser og en ekstra byrde for minerne. Reservernes placering og mobiliteten i minedriften i forbindelse med udvinding af råstoffer giver særlige udfordringer sammenlignet med andre industrisektorer. Der bør tages hensyn til denne specifikke situation, navnlig under fastsættelsen af en juridisk ramme for miljøspørgsmål, f.eks. vedrørende affaldshåndtering, jordbeskyttelse og vand.

| 5.7 | EØSU mener, at Kommissionen i dette dokument og i sin tidsplan er lidt for optimistisk med hensyn til CCS og dets indkøringsfase. Selv om det grundlæggende know-how foreligger, tager det forholdsvis lang tid at udvikle en teknologisk løsning, og der kan ikke forventes noget gennembrud, som kan forkorte det ihærdige og intensive arbejde, der kræves for at gennemføre dette koncept. Kommissionen bør på nuværende tidspunkt koncentrere sin indsats om foranstaltninger, der skal hjælpe med at sætte 10-12 demonstrationsanlæg i drift frem til 2015 og skabe en ramme for CCS, der beskytter mod de største risici og yder sikkerhed uden at være for restriktiv. En overgangfase med større effektivitet i elproduktionen er meget ønskværdig. Enhver forhastet og for restriktiv lovgivningsramme vil kunne få betydelig negativ indvirkning på dette vigtige koncept. |
| --- | --- |

5.7

EØSU mener, at Kommissionen i dette dokument og i sin tidsplan er lidt for optimistisk med hensyn til CCS og dets indkøringsfase. Selv om det grundlæggende know-how foreligger, tager det forholdsvis lang tid at udvikle en teknologisk løsning, og der kan ikke forventes noget gennembrud, som kan forkorte det ihærdige og intensive arbejde, der kræves for at gennemføre dette koncept. Kommissionen bør på nuværende tidspunkt koncentrere sin indsats om foranstaltninger, der skal hjælpe med at sætte 10-12 demonstrationsanlæg i drift frem til 2015 og skabe en ramme for CCS, der beskytter mod de største risici og yder sikkerhed uden at være for restriktiv. En overgangfase med større effektivitet i elproduktionen er meget ønskværdig. Enhver forhastet og for restriktiv lovgivningsramme vil kunne få betydelig negativ indvirkning på dette vigtige koncept.

| 5.8 | EØSU slår ligeledes til lyd for en intensiv forskning i og udvikling af vedvarende og alternative energikilder, der forventes at kunne bidrage til en sikrere energisammensætning i EU. Det integrerede energimarked i EU bør samtidig hermed føres ud i livet uden nogen unødvendige forsinkelser. |
| --- | --- |

5.8

EØSU slår ligeledes til lyd for en intensiv forskning i og udvikling af vedvarende og alternative energikilder, der forventes at kunne bidrage til en sikrere energisammensætning i EU. Det integrerede energimarked i EU bør samtidig hermed føres ud i livet uden nogen unødvendige forsinkelser.

Bruxelles, den 27. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Capture and Storage (særberetning om CO2-opsamling og -lagring) udarbejdet af arbejdsgruppe III under Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC) [Metz, B., O. Davidson, H.C. de Coninck, M. Loos og L.A. Meyers (red.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, s. 442.

1

(2)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 185-194.

2

(3)  IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Capture and Storage (særberetning om CO2-opsamling og -lagring) udarbejdet af arbejdsgruppe III under Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer [Metz, B., O. Davidson, H.C. de Coninck, M. Loos og L.A. Meyers (red.)]. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, s. 442.

3

2

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/44

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdet)«

KOM(2007) 264 endelig — 2007/0097 (COD)

(2008/C 10/11)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 16. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Frank Allen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 150 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg hilser forslaget til ny forordning velkomment. Hvis det vedtages, medfører det ophævelse af forordning nr. 684/92 og forordning nr. 12/98. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg hilser forslaget til ny forordning velkomment. Hvis det vedtages, medfører det ophævelse af forordning nr. 684/92 og forordning nr. 12/98.

| 1.2 | Passagerernes sikkerhed bør have absolut prioritet, også ved buskørsel. Alle andre spørgsmål bør betragtes som mindre vigtige. |
| --- | --- |

1.2

Passagerernes sikkerhed bør have absolut prioritet, også ved buskørsel. Alle andre spørgsmål bør betragtes som mindre vigtige.

| 1.3 | Den nye forordning skal bidrage til en forbedret trafiksikkerhed gennem strengere overvågning af internationale bustransportvirksomheder, der opererer i flere medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3

Den nye forordning skal bidrage til en forbedret trafiksikkerhed gennem strengere overvågning af internationale bustransportvirksomheder, der opererer i flere medlemsstater.

| 1.4 | EØSU bifalder forslaget, da det falder under programmet for bedre lovgivning og er i tråd med bestræbelserne på at forenkle og ajourføre det gældende regelværk. |
| --- | --- |

1.4

EØSU bifalder forslaget, da det falder under programmet for bedre lovgivning og er i tråd med bestræbelserne på at forenkle og ajourføre det gældende regelværk.

| 1.5 | EØSU henstiller følgende: |
| --- | --- |

1.5

EØSU henstiller følgende:

| 1.5.1 | Udtrykket »alvorlig overtrædelse eller mindre og gentagne overtrædelser af fællesskabslovgivningen om vejtransport« bør præciseres. Hvad består en mindre overtrædelse i? Hvor mange mindre overtrædelser skal der til for at udløse en administrativ sanktion? |
| --- | --- |

1.5.1

Udtrykket »alvorlig overtrædelse eller mindre og gentagne overtrædelser af fællesskabslovgivningen om vejtransport« bør præciseres. Hvad består en mindre overtrædelse i? Hvor mange mindre overtrædelser skal der til for at udløse en administrativ sanktion?

| 1.5.2 | Det er desuden nødvendigt at udarbejde en liste over overtrædelser, der betegnes som alvorlige. |
| --- | --- |

1.5.2

Det er desuden nødvendigt at udarbejde en liste over overtrædelser, der betegnes som alvorlige.

| 1.5.3 | Subsidiaritetsprincippet bør ikke bruges til forskelsbehandling af ikke-hjemmehørende transportvirksomheder, og forslaget bør indeholde en bedre beskyttelse imod dette. |
| --- | --- |

1.5.3

Subsidiaritetsprincippet bør ikke bruges til forskelsbehandling af ikke-hjemmehørende transportvirksomheder, og forslaget bør indeholde en bedre beskyttelse imod dette.

| 1.5.4 | Det bør have høj prioritet at etablere en EU-database for at give mulighed for kontrol af specifikationerne for fællesskabstilladelsen samt for at lette udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

1.5.4

Det bør have høj prioritet at etablere en EU-database for at give mulighed for kontrol af specifikationerne for fællesskabstilladelsen samt for at lette udveksling af oplysninger.

| 1.5.5 | Ifølge artikel 23, stk. 3, bør en transportvirksomhed have adgang til et særligt appelsystem i det tilfælde, hvor en værtsmedlemsstat pålægger den en administrativ sanktion i forbindelse med cabotagekørsel. Dette udelukker dog ikke en eventuel strafforfølgning. |
| --- | --- |

1.5.5

Ifølge artikel 23, stk. 3, bør en transportvirksomhed have adgang til et særligt appelsystem i det tilfælde, hvor en værtsmedlemsstat pålægger den en administrativ sanktion i forbindelse med cabotagekørsel. Dette udelukker dog ikke en eventuel strafforfølgning.

2.   Indledning

| 2.1 | Direktiv 96/26/EF om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej sammen med forordning (EØF) nr. 684/92 og forordning (EF) nr. 12/98 om adgang til markedet for buskørsel udgjorde oprindeligt hjørnestenen for det indre marked for international personbefordring ad vej. |
| --- | --- |

2.1

Direktiv 96/26/EF om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej sammen med forordning (EØF) nr. 684/92 og forordning (EF) nr. 12/98 om adgang til markedet for buskørsel udgjorde oprindeligt hjørnestenen for det indre marked for international personbefordring ad vej.

| 2.2 | Direktivet indførte et mindstemål af kvalitetsforskrifter, der skal være opfyldt for at udføre erhvervet, mens de to forordninger liberaliserede lejlighedsvise internationale passagertjenester, fastsatte en særlig autorisationsprocedure for regelmæssige internationale passagertjenester og for godkendte cabotageydelser i forbindelse med internationale passagertjenester. |
| --- | --- |

2.2

Direktivet indførte et mindstemål af kvalitetsforskrifter, der skal være opfyldt for at udføre erhvervet, mens de to forordninger liberaliserede lejlighedsvise internationale passagertjenester, fastsatte en særlig autorisationsprocedure for regelmæssige internationale passagertjenester og for godkendte cabotageydelser i forbindelse med internationale passagertjenester.

| 2.3 | Reglerne skal nu bringes i overensstemmelse med den nye lovgivningsramme, der fastlægges med forordningen om offentlig jernbane- og vejtransport, som inden længe vil blive vedtaget af Parlamentet og Rådet. Reglerne bør også gøres klarere og i nogle tilfælde forenkles, da erfaringen viser, at nogle af de retlige bestemmelser medfører unødvendige administrative byrder. |
| --- | --- |

2.3

Reglerne skal nu bringes i overensstemmelse med den nye lovgivningsramme, der fastlægges med forordningen om offentlig jernbane- og vejtransport, som inden længe vil blive vedtaget af Parlamentet og Rådet. Reglerne bør også gøres klarere og i nogle tilfælde forenkles, da erfaringen viser, at nogle af de retlige bestemmelser medfører unødvendige administrative byrder.

| 2.4 | Transportvirksomheder, der udfører international personbefordring med bus, skal være i besiddelse af en international tilladelse til personbefordring ad vej, som er udstedt af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, medmindre den af andre grunde er fritaget herfor. |
| --- | --- |

2.4

Transportvirksomheder, der udfører international personbefordring med bus, skal være i besiddelse af en international tilladelse til personbefordring ad vej, som er udstedt af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, medmindre den af andre grunde er fritaget herfor.

| 2.5 | Forordning nr. 684/92 åbner for adgang til markedet for international personbefordring med bus, og forordning nr. 12/98 fastsætter betingelserne for, at transportvirksomheder kan udføre personbefordring i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende. |
| --- | --- |

2.5

Forordning nr. 684/92 åbner for adgang til markedet for international personbefordring med bus, og forordning nr. 12/98 fastsætter betingelserne for, at transportvirksomheder kan udføre personbefordring i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende.

3.   Resumé af forslaget

| 3.1 | Formålet med forslaget er at revidere og konsolidere forordning (EØF) nr. 684/92 og forordning (EF) nr. 12/98 om adgang til markedet for personbefordring med bus. Det afklarer de gældende retlige bestemmelser og ændrer visse aspekter af dem for at styrke den overordnede sammenhæng og mindske de administrative byrder. |
| --- | --- |

3.1

Formålet med forslaget er at revidere og konsolidere forordning (EØF) nr. 684/92 og forordning (EF) nr. 12/98 om adgang til markedet for personbefordring med bus. Det afklarer de gældende retlige bestemmelser og ændrer visse aspekter af dem for at styrke den overordnede sammenhæng og mindske de administrative byrder.

| 3.2 | I denne forordning forstås ved: |
| --- | --- |

3.2

I denne forordning forstås ved:

| 3.2.1 | »Rutekørsel«: personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved forud fastsatte stoppesteder. Denne kørsel kræver tilladelse fra den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, og køretøjet er registreret. Tilladelsen giver transportvirksomheden ret til at udføre rutekørsel i alle de medlemsstater, hvis område ruten passerer. |
| --- | --- |

3.2.1

»Rutekørsel«: personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved forud fastsatte stoppesteder. Denne kørsel kræver tilladelse fra den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, og køretøjet er registreret. Tilladelsen giver transportvirksomheden ret til at udføre rutekørsel i alle de medlemsstater, hvis område ruten passerer.

| 3.2.2 | »Speciel rutekørsel«: rutekørsel, uanset hvem der organiserer befordringen, af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes. Speciel rutekørsel omfatter:






  a) | befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde |
| --- | --- | --- |

3.2.2

»Speciel rutekørsel«: rutekørsel, uanset hvem der organiserer befordringen, af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes. Speciel rutekørsel omfatter:

a)

befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde

| b) | befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution. |
| --- | --- |

b)

befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution.

Der kræves ikke tilladelse til speciel rutekørsel, såfremt sådan kørsel er omfattet af en aftale mellem tilrettelæggeren og transportvirksomheden.

| 3.2.3 | »Lejlighedsvis kørsel«: kørsel, der ikke er omfattet af definitionen af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, og hvis vigtigste kendetegn er, at det er grupper af passagerer, der er dannet på initiativ af kunden eller af transportvirksomheden selv, der befordres. Der kræves ikke tilladelse til lejlighedsvis kørsel. |
| --- | --- |

3.2.3

»Lejlighedsvis kørsel«: kørsel, der ikke er omfattet af definitionen af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, og hvis vigtigste kendetegn er, at det er grupper af passagerer, der er dannet på initiativ af kunden eller af transportvirksomheden selv, der befordres. Der kræves ikke tilladelse til lejlighedsvis kørsel.

| 3.2.4 | »Personbefordring for egen regning«: personbefordring, som udføres af en virksomhed for dennes egne ansatte eller af en ikke-kommerciel organisation for dens medlemmer i forbindelse med dens sociale aktiviteter, forudsat at






  a) | personbefordringen kun udgør en biaktivitet for virksomheden eller organisationen |
| --- | --- | --- |

3.2.4

»Personbefordring for egen regning«: personbefordring, som udføres af en virksomhed for dennes egne ansatte eller af en ikke-kommerciel organisation for dens medlemmer i forbindelse med dens sociale aktiviteter, forudsat at

a)

personbefordringen kun udgør en biaktivitet for virksomheden eller organisationen

| b) | de benyttede køretøjer er virksomhedens eller organisationens ejendom eller er omfattet af en langvarig leasingaftale eller lejekontrakt, og at de føres af et medlem af virksomhedens eller organisationens personale. |
| --- | --- |

b)

de benyttede køretøjer er virksomhedens eller organisationens ejendom eller er omfattet af en langvarig leasingaftale eller lejekontrakt, og at de føres af et medlem af virksomhedens eller organisationens personale.

Personbefordring for egen regning er fritaget for enhver ordning med tilladelser, men er underkastet en ordning med attester, der udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor køretøjet er registreret.

| 3.2.5 | »Cabotagekørsel«: national personbefordring med bus, som midlertidigt udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

3.2.5

»Cabotagekørsel«: national personbefordring med bus, som midlertidigt udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat.

| 3.2.6 | Cabotagekørsel er tilladt ved følgende former for kørsel:






  a) | speciel rutekørsel, forudsat at der er indgået en aftale herom mellem arrangøren og transportvirksomheden |
| --- | --- | --- |

3.2.6

Cabotagekørsel er tilladt ved følgende former for kørsel:

a)

speciel rutekørsel, forudsat at der er indgået en aftale herom mellem arrangøren og transportvirksomheden

| b) | lejlighedsvis kørsel |
| --- | --- |

b)

lejlighedsvis kørsel

| c) | rutekørsel, der udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i værtsmedlemsstaten, under international rutekørsel i overensstemmelse med denne forordning, med undtagelse af befordring i byer og de dertil hørende forstæder. Cabotagekørsel må kun udføres i forbindelse med denne internationale transport. |
| --- | --- |

c)

rutekørsel, der udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i værtsmedlemsstaten, under international rutekørsel i overensstemmelse med denne forordning, med undtagelse af befordring i byer og de dertil hørende forstæder. Cabotagekørsel må kun udføres i forbindelse med denne internationale transport.

Nationale love og bestemmelser skal anvendes på ikke-hjemmehørende transportvirksomheder på samme betingelser som dem, medlemsstaten pålægger hjemmehørende virksomheder.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | Artikel 8 forenkler tilladelsesproceduren. Der er kun én afslagsgrund tilbage, som vedrører markedsadgangen, nemlig at den ansøgte rute ville have en væsentlig negativ virkning på den økonomiske levedygtighed for en tilsvarende rute, der drives under en offentlig serviceforpligtelse på de direkte berørte strækninger. Dette er rimeligt. |
| --- | --- |

4.1

Artikel 8 forenkler tilladelsesproceduren. Der er kun én afslagsgrund tilbage, som vedrører markedsadgangen, nemlig at den ansøgte rute ville have en væsentlig negativ virkning på den økonomiske levedygtighed for en tilsvarende rute, der drives under en offentlig serviceforpligtelse på de direkte berørte strækninger. Dette er rimeligt.

| 4.2 | Transitlande, hvor passagerer ikke tages op eller sættes af, vil ikke blive konsulteret fremover, men informeres, når ruten er godkendt. Dette vil gøre ordningen mere effektiv. |
| --- | --- |

4.2

Transitlande, hvor passagerer ikke tages op eller sættes af, vil ikke blive konsulteret fremover, men informeres, når ruten er godkendt. Dette vil gøre ordningen mere effektiv.

| 4.3 | Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke er underlagt Fællesskabets enekompetence. Det er dog vigtigt med beskyttelsesbestemmelser for at sikre, at ikke-hjemmehørende transportvirksomheder ikke udsættes for forskelsbehandling. |
| --- | --- |

4.3

Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke er underlagt Fællesskabets enekompetence. Det er dog vigtigt med beskyttelsesbestemmelser for at sikre, at ikke-hjemmehørende transportvirksomheder ikke udsættes for forskelsbehandling.

| 4.4 | I artikel 18 om rejsehjemmel bør stk. 2 præciseres yderligere. |
| --- | --- |

4.4

I artikel 18 om rejsehjemmel bør stk. 2 præciseres yderligere.

| 4.5 | Transportvirksomheden skal udstede en individuel eller kollektiv rejsehjemmel. Hvis det ved en kontrol foretaget af en bemyndiget kontrollør viser sig, at en passager ikke er i besiddelse af en gyldig rejsehjemmel (og transportvirksomheden forud herfor har udstedt en rejsehjemmel), kan transportvirksomheden ikke holdes ansvarlig for denne situation. Når rejsehjemlen først er blevet udstedt, er det passagerens ansvar at forevise den for en bemyndiget kontrollør. |
| --- | --- |

4.5

Transportvirksomheden skal udstede en individuel eller kollektiv rejsehjemmel. Hvis det ved en kontrol foretaget af en bemyndiget kontrollør viser sig, at en passager ikke er i besiddelse af en gyldig rejsehjemmel (og transportvirksomheden forud herfor har udstedt en rejsehjemmel), kan transportvirksomheden ikke holdes ansvarlig for denne situation. Når rejsehjemlen først er blevet udstedt, er det passagerens ansvar at forevise den for en bemyndiget kontrollør.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | Dette forslag til forordning opfylder i det store og hele de mål, Kommissionen har sat sig. |
| --- | --- |

5.1

Dette forslag til forordning opfylder i det store og hele de mål, Kommissionen har sat sig.

| 5.2 | Spørgsmålene om såvel alvorlige som mindre overtrædelser samt om de administrative sanktioner, der kan anvendes, bør præciseres yderligere. Overtrædelsernes art og de kategorier, de hører ind under, bør defineres og være de samme i hele EU. |
| --- | --- |

5.2

Spørgsmålene om såvel alvorlige som mindre overtrædelser samt om de administrative sanktioner, der kan anvendes, bør præciseres yderligere. Overtrædelsernes art og de kategorier, de hører ind under, bør defineres og være de samme i hele EU.

| 5.3 | I tilfælde af alvorlige overtrædelser eller mindre og gentagne overtrædelser kan værtsmedlemsstaten anmode den medlemsstat, som har udstedt den internationale transporttilladelse, om at pålægge indehaveren af tilladelsen administrative sanktioner (f.eks. tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af nogle eller alle bekræftede kopier af tilladelsen eller tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af selve tilladelsen). Dette udelukker dog ikke en eventuel strafforfølgning i værtsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

5.3

I tilfælde af alvorlige overtrædelser eller mindre og gentagne overtrædelser kan værtsmedlemsstaten anmode den medlemsstat, som har udstedt den internationale transporttilladelse, om at pålægge indehaveren af tilladelsen administrative sanktioner (f.eks. tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af nogle eller alle bekræftede kopier af tilladelsen eller tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af selve tilladelsen). Dette udelukker dog ikke en eventuel strafforfølgning i værtsmedlemsstaten.

| 5.4 | Der henvises i forbindelse med sanktioner og afvisning af tilladelser til et appelsystem, men appeller på dette område bør af alle de berørte parter betragtes som rimelige og ikke-diskriminerende. |
| --- | --- |

5.4

Der henvises i forbindelse med sanktioner og afvisning af tilladelser til et appelsystem, men appeller på dette område bør af alle de berørte parter betragtes som rimelige og ikke-diskriminerende.

| 5.5 | Der bør etableres en EU-database for at sikre en hurtig og effektiv udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om buskørsel. Når et køretøj kontrolleres af en bemyndiget kontrollør, bør det desuden være muligt at indtaste nummeret på den internationale transporttilladelse og straks få alle oplysninger, der er relevante for kontrollen af tilladelsens gyldighed. |
| --- | --- |

5.5

Der bør etableres en EU-database for at sikre en hurtig og effektiv udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om buskørsel. Når et køretøj kontrolleres af en bemyndiget kontrollør, bør det desuden være muligt at indtaste nummeret på den internationale transporttilladelse og straks få alle oplysninger, der er relevante for kontrollen af tilladelsens gyldighed.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/47

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet«

KOM(2007) 51 endelig — 2007/0022 (COD)

(2008/C 10/12)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 28. februar 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 174 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Daniel Retureau til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 149 stemmer for, 3 imod og 10 hverken for eller imod:

1.   Konklusion

| 1.1 | Udvalget udtrykker endnu engang tilfredshed med, at alvorlige miljøovertrædelser kan gøres til genstand for strafferetlige sanktioner. Det påpeger igen, at Kommissionen bør have kompetence til at tvinge medlemsstaterne til at anvende strafferetlige sanktioner, der er proportionale og afskrækkende, når dette er nødvendigt for at sikre gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne, navnlig inden for beskyttelsen af miljøet mod alvorlige overtrædelser, og disse sanktioner skal anvendes inden for rammerne af hver medlemsstats strafferetlige system. Kommissionen bør endelig råde over kontrolbeføjelser med hensyn til effektiviteten af den strafferet, der anvendes på det pågældende område, og udøve den beføjelse aktivt. |
| --- | --- |

1.1

Udvalget udtrykker endnu engang tilfredshed med, at alvorlige miljøovertrædelser kan gøres til genstand for strafferetlige sanktioner. Det påpeger igen, at Kommissionen bør have kompetence til at tvinge medlemsstaterne til at anvende strafferetlige sanktioner, der er proportionale og afskrækkende, når dette er nødvendigt for at sikre gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne, navnlig inden for beskyttelsen af miljøet mod alvorlige overtrædelser, og disse sanktioner skal anvendes inden for rammerne af hver medlemsstats strafferetlige system. Kommissionen bør endelig råde over kontrolbeføjelser med hensyn til effektiviteten af den strafferet, der anvendes på det pågældende område, og udøve den beføjelse aktivt.

| 1.2 | Direktivforslaget sigter navnlig på overtrædelser begået af kriminelle organisationer (hvilket betragtes som en skærpende omstændighed i forslaget), og udvalget er overbevist om, at der skal være sanktioner mod sådanne handlinger, herunder også en tilnærmelse mellem medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser, men traktaten og retspraksis angiver klart, hvad der skal ske i forbindelse med strafforfølgelse af kriminelle organisationers gerninger. Det er således, at tilnærmelsen mellem medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser i princippet kun kan ske inden for rammerne af bestemmelserne om politi- og retssamarbejde i kriminalsager i henhold til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union og ikke inden for rammerne af EF-traktaten, som Kommissionen har foreslået. |
| --- | --- |

1.2

Direktivforslaget sigter navnlig på overtrædelser begået af kriminelle organisationer (hvilket betragtes som en skærpende omstændighed i forslaget), og udvalget er overbevist om, at der skal være sanktioner mod sådanne handlinger, herunder også en tilnærmelse mellem medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser, men traktaten og retspraksis angiver klart, hvad der skal ske i forbindelse med strafforfølgelse af kriminelle organisationers gerninger. Det er således, at tilnærmelsen mellem medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser i princippet kun kan ske inden for rammerne af bestemmelserne om politi- og retssamarbejde i kriminalsager i henhold til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union og ikke inden for rammerne af EF-traktaten, som Kommissionen har foreslået.

| 1.3 | Udvalget spørger også, om dette at kræve, at visse overtrædelser straffes med frihedsberøvelse ikke overskrider kompetencerne i henhold til første søjle, da dette udgør en indblanding i valget af sanktioner, der a priori fortsat bør henhøre under medlemsstaternes kompetence. |
| --- | --- |

1.3

Udvalget spørger også, om dette at kræve, at visse overtrædelser straffes med frihedsberøvelse ikke overskrider kompetencerne i henhold til første søjle, da dette udgør en indblanding i valget af sanktioner, der a priori fortsat bør henhøre under medlemsstaternes kompetence.

| 1.4 | EØSU mener, at fællesskabskompetencen bør begrænses til definitionen af de forpligtelser, der skal overholdes, og til at foreskrive strafferetlige sanktioner. Hvis man vil bevæge sig ud over dette og forudse en sanktionsordning, er det nødvendigt med en rammeafgørelse baseret på afsnit i VI i EU-traktaten. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at fællesskabskompetencen bør begrænses til definitionen af de forpligtelser, der skal overholdes, og til at foreskrive strafferetlige sanktioner. Hvis man vil bevæge sig ud over dette og forudse en sanktionsordning, er det nødvendigt med en rammeafgørelse baseret på afsnit i VI i EU-traktaten.

| 1.5 | I samme forbindelse spørger udvalget også, om fællesskabsretten kan gå så vidt som til at pålægge et maksimalt sanktionsniveau. |
| --- | --- |

1.5

I samme forbindelse spørger udvalget også, om fællesskabsretten kan gå så vidt som til at pålægge et maksimalt sanktionsniveau.

| 1.6 | Udvalget ønsker, at de indlysende politiske aspekter i forbindelse med kompetencefordelingen og den rolle, det ønsker Europa-Parlamentet skal spille i forbindelse med al lovgivning, der indebærer et strafferetligt afsnit, kan gøres til genstand for en mere præcis retspraksis fra Domstolens side eller en interinstitutionel aftale eller en reform, der kan inkorporeres i den aktuelle regeringskonferences reform af traktaterne. EØSU foretrækker denne sidste løsning, fordi det haster med at indføre effektive sanktioner for at beskytte miljøet. |
| --- | --- |

1.6

Udvalget ønsker, at de indlysende politiske aspekter i forbindelse med kompetencefordelingen og den rolle, det ønsker Europa-Parlamentet skal spille i forbindelse med al lovgivning, der indebærer et strafferetligt afsnit, kan gøres til genstand for en mere præcis retspraksis fra Domstolens side eller en interinstitutionel aftale eller en reform, der kan inkorporeres i den aktuelle regeringskonferences reform af traktaterne. EØSU foretrækker denne sidste løsning, fordi det haster med at indføre effektive sanktioner for at beskytte miljøet.

2.   Indledning

| 2.1 | I 1998 forelagde Europarådet en konvention om strafferetlig beskyttelse af miljøet til undertegnelse. Dette var et betydeligt fremskridt, da konventionen var den første internationale konvention, hvor handlinger, der forårsagede eller kunne forårsage skader på miljøet, blev gjort til strafbare handlinger. Imidlertid meddelte Tyskland efterfulgt af Frankrig og Det Forenede Kongerige, at de var uvillige til at ratificere konventionen. I konsekvens heraf fremlagde Danmark og Kommissionen særskilte initiativer, der sigtede på at beskytte miljøet inden for rammerne af strafferetten. |
| --- | --- |

2.1

I 1998 forelagde Europarådet en konvention om strafferetlig beskyttelse af miljøet til undertegnelse. Dette var et betydeligt fremskridt, da konventionen var den første internationale konvention, hvor handlinger, der forårsagede eller kunne forårsage skader på miljøet, blev gjort til strafbare handlinger. Imidlertid meddelte Tyskland efterfulgt af Frankrig og Det Forenede Kongerige, at de var uvillige til at ratificere konventionen. I konsekvens heraf fremlagde Danmark og Kommissionen særskilte initiativer, der sigtede på at beskytte miljøet inden for rammerne af strafferetten.

| 2.2 | Rådets rammeafgørelse, som blev vedtaget i Rådet på forslag af Danmark mod Kommissionens udtalelser og forslag, og som definerede en række strafbare miljøhandlinger, som medlemsstaterne blev opfordret til at indføre strafferetlige sanktioner for. Bestemmelserne i rammeafgørelsen var i høj grad inspireret af Europarådets konvention om strafferetlig beskyttelse af miljøet af 4. november 1998, som til dato er undertegnet af ti medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2

Rådets rammeafgørelse, som blev vedtaget i Rådet på forslag af Danmark mod Kommissionens udtalelser og forslag, og som definerede en række strafbare miljøhandlinger, som medlemsstaterne blev opfordret til at indføre strafferetlige sanktioner for. Bestemmelserne i rammeafgørelsen var i høj grad inspireret af Europarådets konvention om strafferetlig beskyttelse af miljøet af 4. november 1998, som til dato er undertegnet af ti medlemsstater.

| 2.3 | Kommissionen udtalte sig i de forskellige rådsformationer imod det valgte retsgrundlag. Kommissionen mente, at det korrekte retsgrundlag i sagen var artikel 175, stk. 1, i EF-traktaten, og forelagde den 15. marts 2001 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet med denne artikel (1) som retsgrundlag, selv om artikel 174 i EF-traktaten ikke indeholder nogen bestemmelse om, at Fællesskabet skal have nogen som helst kompetence på det strafferetlige område. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen udtalte sig i de forskellige rådsformationer imod det valgte retsgrundlag. Kommissionen mente, at det korrekte retsgrundlag i sagen var artikel 175, stk. 1, i EF-traktaten, og forelagde den 15. marts 2001 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet med denne artikel (1) som retsgrundlag, selv om artikel 174 i EF-traktaten ikke indeholder nogen bestemmelse om, at Fællesskabet skal have nogen som helst kompetence på det strafferetlige område.

| 2.4 | Den 9. april 2002 udtalte Europa-Parlamentet sig både om direktivforslaget og om forslaget til rammeafgørelse. Det tilsluttede sig Kommissionens tilgang dengang (dvs. direktiv og rammeafgørelse). |
| --- | --- |

2.4

Den 9. april 2002 udtalte Europa-Parlamentet sig både om direktivforslaget og om forslaget til rammeafgørelse. Det tilsluttede sig Kommissionens tilgang dengang (dvs. direktiv og rammeafgørelse).

| 2.5 | Ikke desto mindre vedtog Rådet ikke direktivet og rammeafgørelsen foreslået af Kommissionen, men det ændrede forslag til rammeafgørelse baseret på artikel 34 i EU-traktaten, der efter Rådets mening udgjorde et passende instrument til at pålægge medlemsstaterne at indføre strafferetlige sanktioner, idet det blev understreget, at et flertal af medlemsstaterne gik imod at give Fællesskabet strafferetlige kompetencer og var overbeviste om, at disse spørgsmål henhørte under det strafferetlige politi- og retssamarbejde i henhold til afsnit VI i EU-traktaten. |
| --- | --- |

2.5

Ikke desto mindre vedtog Rådet ikke direktivet og rammeafgørelsen foreslået af Kommissionen, men det ændrede forslag til rammeafgørelse baseret på artikel 34 i EU-traktaten, der efter Rådets mening udgjorde et passende instrument til at pålægge medlemsstaterne at indføre strafferetlige sanktioner, idet det blev understreget, at et flertal af medlemsstaterne gik imod at give Fællesskabet strafferetlige kompetencer og var overbeviste om, at disse spørgsmål henhørte under det strafferetlige politi- og retssamarbejde i henhold til afsnit VI i EU-traktaten.

| 2.6 | Sagen blev indbragt for Domstolen, der afsagde dom den 13. september 2005 (2) |
| --- | --- |

2.6

Sagen blev indbragt for Domstolen, der afsagde dom den 13. september 2005 (2)

| 2.7 | Europa-Parlamentet såvel som Domstolen og generaladvokaten mener ikke, at der findes nogen generel fællesskabskompetence til at harmonisere strafferetten, men på visse klart afgrænsede områder, som f.eks. i forbindelse med miljøbeskyttelse, kan Fællesskabet kræve, at medlemsstaterne indfører strafferetlige sanktioner.
  Kommissionen har fortolket dommen meget bredt og har givet sig selv meget udvidede beføjelser på en lang række andre fællesskabspolitiske områder end miljøet. |
| --- | --- |

2.7

Europa-Parlamentet såvel som Domstolen og generaladvokaten mener ikke, at der findes nogen generel fællesskabskompetence til at harmonisere strafferetten, men på visse klart afgrænsede områder, som f.eks. i forbindelse med miljøbeskyttelse, kan Fællesskabet kræve, at medlemsstaterne indfører strafferetlige sanktioner.

Kommissionen har fortolket dommen meget bredt og har givet sig selv meget udvidede beføjelser på en lang række andre fællesskabspolitiske områder end miljøet.

| 2.8 | Efter dommen fremlagde Kommissionen et nyt direktivforslag som følge af Domstolens annullation af rammeafgørelsen. Selv om strafferetlig lovgivning og strafferetlige procesbestemmelser i princippet ikke henhører under Fællesskabets kompetence, mente Domstolen dog, at når det udgør en nødvendig foranstaltning til bekæmpelse af alvorlig skade på miljøet, at de nationale myndigheder anvender sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning, så kan dette forhold ikke hindre fællesskabslovgiver i at »træffe foranstaltninger, der relaterer sig til medlemsstaternes strafferet«, når disse er nødvendige for at sikre, at miljølovgivningen er fuldt ud effektiv (3). EØSU minder om Domstolens understregning af, at Fællesskabet principielt ikke har kompetencer på det strafferetlige område, da dette område i TEU opfattes som et område, der henhører under medlemsstaternes suverænitet. Den ovenfor nævnte formulering »træffe foranstaltninger, der relaterer sig til medlemsstaternes strafferet« er så vag, at den kan afstedkomme alskens ofte indbyrdes modstridende fortolkninger. |
| --- | --- |

2.8

Efter dommen fremlagde Kommissionen et nyt direktivforslag som følge af Domstolens annullation af rammeafgørelsen. Selv om strafferetlig lovgivning og strafferetlige procesbestemmelser i princippet ikke henhører under Fællesskabets kompetence, mente Domstolen dog, at når det udgør en nødvendig foranstaltning til bekæmpelse af alvorlig skade på miljøet, at de nationale myndigheder anvender sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning, så kan dette forhold ikke hindre fællesskabslovgiver i at »træffe foranstaltninger, der relaterer sig til medlemsstaternes strafferet«, når disse er nødvendige for at sikre, at miljølovgivningen er fuldt ud effektiv (3). EØSU minder om Domstolens understregning af, at Fællesskabet principielt ikke har kompetencer på det strafferetlige område, da dette område i TEU opfattes som et område, der henhører under medlemsstaternes suverænitet. Den ovenfor nævnte formulering »træffe foranstaltninger, der relaterer sig til medlemsstaternes strafferet« er så vag, at den kan afstedkomme alskens ofte indbyrdes modstridende fortolkninger.

| 2.9 | Det er på baggrund af den dom, at Kommissionen nu forelægger et ændret direktivforslag (4), der indbefatter tiltale og strafferetlige sanktioner, for den mener, at administrative sanktioner alene eller visse strafferetlige sanktioner i visse lande er for spredte eller for svage til at have en tilstrækkelig afskrækkende karakter, navnlig i forbindelse med organiseret kriminalitet, og at man derfor bør indføre et minimum af harmonisering af den strafferet, der skal anvendes på alvorlige miljøskader, hvad enten de er en følge af ulovlige eller kriminelle hensigter eller grov uagtsomhed. |
| --- | --- |

2.9

Det er på baggrund af den dom, at Kommissionen nu forelægger et ændret direktivforslag (4), der indbefatter tiltale og strafferetlige sanktioner, for den mener, at administrative sanktioner alene eller visse strafferetlige sanktioner i visse lande er for spredte eller for svage til at have en tilstrækkelig afskrækkende karakter, navnlig i forbindelse med organiseret kriminalitet, og at man derfor bør indføre et minimum af harmonisering af den strafferet, der skal anvendes på alvorlige miljøskader, hvad enten de er en følge af ulovlige eller kriminelle hensigter eller grov uagtsomhed.

| 2.10 | I en tidligere udtalelse (5) støttede EØSU Kommissionens første direktivforslag og forslaget til rammeafgørelse, som foreskrev, at medlemsstaterne skulle vedtage strafferetlige sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til den strafbare handling og har afskrækkende virkning. Kommissionens søgsmål om annullation af Rådets rammeafgørelse, der blev støttet af Europa-Parlamentet, blev ligeledes støttet af EØSU, selv om Domstolen ved en præliminær procedureafgørelse afviste at gå ind i sagen. |
| --- | --- |

2.10

I en tidligere udtalelse (5) støttede EØSU Kommissionens første direktivforslag og forslaget til rammeafgørelse, som foreskrev, at medlemsstaterne skulle vedtage strafferetlige sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til den strafbare handling og har afskrækkende virkning. Kommissionens søgsmål om annullation af Rådets rammeafgørelse, der blev støttet af Europa-Parlamentet, blev ligeledes støttet af EØSU, selv om Domstolen ved en præliminær procedureafgørelse afviste at gå ind i sagen.

| 2.11 | Det drejer sig således om at vurdere:






  — | om de nye bestemmelser befinder sig inden for den af Domstolen fastsatte ramme, |
| --- | --- | --- |

2.11

Det drejer sig således om at vurdere:

—

om de nye bestemmelser befinder sig inden for den af Domstolen fastsatte ramme,

| — | om de forslåede sanktioner er passende i forhold til det tilstræbte mål om miljørettens effektivitet og om en bedre harmonisering mellem de nationale lovgivninger (forpligtelse til at forudse strafferetlige sanktioner, der er tilstrækkelig afskrækkende til at sikre effektiviteten i de gældende lovgivninger). |
| --- | --- |

—

om de forslåede sanktioner er passende i forhold til det tilstræbte mål om miljørettens effektivitet og om en bedre harmonisering mellem de nationale lovgivninger (forpligtelse til at forudse strafferetlige sanktioner, der er tilstrækkelig afskrækkende til at sikre effektiviteten i de gældende lovgivninger).

| 2.12 | Den omfattende debat, der siden dommen har været på politisk niveau såvel som inden for retsdoktrinen om, hvorvidt udvidelsen af Fællesskabets beføjelser på det strafferetlige område i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne samt hvorvidt princippet om, at EF-traktaten går forud for EU-traktaten på disse områder, er i overensstemmelse med traktaterne eller ej, bør dog indgå i EØSU's (6) overvejelser, når det behandler de mange forslag til lovgivning, som Kommissionen agter at revidere, som for nyligt f.eks. inden for intellektuel ejendomsret (7). |
| --- | --- |

2.12

Den omfattende debat, der siden dommen har været på politisk niveau såvel som inden for retsdoktrinen om, hvorvidt udvidelsen af Fællesskabets beføjelser på det strafferetlige område i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne samt hvorvidt princippet om, at EF-traktaten går forud for EU-traktaten på disse områder, er i overensstemmelse med traktaterne eller ej, bør dog indgå i EØSU's (6) overvejelser, når det behandler de mange forslag til lovgivning, som Kommissionen agter at revidere, som for nyligt f.eks. inden for intellektuel ejendomsret (7).

| 2.13 | Mange medlemsstater bestrider nemlig Kommissionens noget elastiske fortolkning af dommen, både for så vidt angår indholdet af nye forslag på miljøområdet og hvad angår tilføjelsen af et strafferetligt minimumsafsnit med henblik på en effektiv gennemførelse af alle fællesskabspolitikker (og ikke kun en klart tværgående politik, som miljøpolitikken), eftersom dette under ingen omstændigheder er udtrykkeligt forudset i EF-traktaten. Ifølge disse medlemsstater bør brugen af Domstolens retspraksis begrænses til miljøpolitikken på grund af miljøets tværgående og grænseoverskridende beskaffenhed samt til indholdet af den af Domstolen afsagte dom og ikke som en blancofuldmagt til Kommissionen i forbindelse med alle fællesskabspolitikker. |
| --- | --- |

2.13

Mange medlemsstater bestrider nemlig Kommissionens noget elastiske fortolkning af dommen, både for så vidt angår indholdet af nye forslag på miljøområdet og hvad angår tilføjelsen af et strafferetligt minimumsafsnit med henblik på en effektiv gennemførelse af alle fællesskabspolitikker (og ikke kun en klart tværgående politik, som miljøpolitikken), eftersom dette under ingen omstændigheder er udtrykkeligt forudset i EF-traktaten. Ifølge disse medlemsstater bør brugen af Domstolens retspraksis begrænses til miljøpolitikken på grund af miljøets tværgående og grænseoverskridende beskaffenhed samt til indholdet af den af Domstolen afsagte dom og ikke som en blancofuldmagt til Kommissionen i forbindelse med alle fællesskabspolitikker.

| 2.14 | EØSU vil i den konkrete sag kun udtale sig om forslagene på miljøområdet, som er det eneste område, Domstolen udtrykkeligt har behandlet i dommen. |
| --- | --- |

2.14

EØSU vil i den konkrete sag kun udtale sig om forslagene på miljøområdet, som er det eneste område, Domstolen udtrykkeligt har behandlet i dommen.

| 2.15 | Kort sagt har Kommissionen valgt at foreslå tiltale og strafferetlige sanktioner i form af et minimumsloft for straffene for »miljøkriminalitet« mod enhver fysisk eller juridisk person, der begår, gør sig medskyldig i eller ansporer til alvorlige miljøskader, eller som begår sådanne handlinger ved grov uagtsomhed. Der forudses frihedsberøvende straffe og/eller bøder, samt supplerende straffe, og disse kan udvides eller suppleres med tiltale eller yderligere sanktioner i den nationale ret. |
| --- | --- |

2.15

Kort sagt har Kommissionen valgt at foreslå tiltale og strafferetlige sanktioner i form af et minimumsloft for straffene for »miljøkriminalitet« mod enhver fysisk eller juridisk person, der begår, gør sig medskyldig i eller ansporer til alvorlige miljøskader, eller som begår sådanne handlinger ved grov uagtsomhed. Der forudses frihedsberøvende straffe og/eller bøder, samt supplerende straffe, og disse kan udvides eller suppleres med tiltale eller yderligere sanktioner i den nationale ret.

3.   EØSU's bemærkninger

| 3.1 | EØSU udtrykker skuffelse over, at de strafferetlige sanktioner på miljøområdet, som det mener bør indføres og hvis niveau det støtter, hvilket det allerede gjorde i forbindelse med Kommissionens direktivforslag og forslag til rammeafgørelse i 2005, i årevis har været forsinket og måske stadig vil være det nogen tid endnu, på grund af institutionernes uenighed om fordelingen af kompetencerne i TEF og TEU. Det håber, at der hurtigt findes en politisk løsning mellem institutionerne, herunder også for så vidt angår Europa-Parlamentets inddragelse, og at den netop indledte regeringskonference kan bruges til at skabe klarhed i traktaterne, eller hvis dette ikke lykkes, at Domstolen i sin fremtidige retspraksis kan skabe klarhed. |
| --- | --- |

3.1

EØSU udtrykker skuffelse over, at de strafferetlige sanktioner på miljøområdet, som det mener bør indføres og hvis niveau det støtter, hvilket det allerede gjorde i forbindelse med Kommissionens direktivforslag og forslag til rammeafgørelse i 2005, i årevis har været forsinket og måske stadig vil være det nogen tid endnu, på grund af institutionernes uenighed om fordelingen af kompetencerne i TEF og TEU. Det håber, at der hurtigt findes en politisk løsning mellem institutionerne, herunder også for så vidt angår Europa-Parlamentets inddragelse, og at den netop indledte regeringskonference kan bruges til at skabe klarhed i traktaterne, eller hvis dette ikke lykkes, at Domstolen i sin fremtidige retspraksis kan skabe klarhed.

| 3.2 | Betegnelsen af skader på miljøet, der kan føre til strafferetlige sanktioner, som en »betydelig beskadigelse« er åben for fortolkning i forbindelse med omsætningen til national ret og i de forskellige medlemsstaters strafferetspraksis. |
| --- | --- |

3.2

Betegnelsen af skader på miljøet, der kan føre til strafferetlige sanktioner, som en »betydelig beskadigelse« er åben for fortolkning i forbindelse med omsætningen til national ret og i de forskellige medlemsstaters strafferetspraksis.

| 3.3 | EØSU bemærker, at det er de »alvorlige skader«, navnlig skader forårsaget af kriminelle organisationer eller i stort omfang af juridiske personer, direktivet i første række tager sigte på, og at hensigten er at tilnærme de sanktioner, der gælder på fællesskabsniveau for at undgå juridiske tomrum, som kan udnyttes af forbryderne. Men spørgsmål vedrørende organiseret kriminalitet henhører under afsnit VI i EU-traktaten om strafferetligt politi- og retssamarbejde og bør således gøres til genstand for et passende instrument f.eks. en rammeafgørelse. |
| --- | --- |

3.3

EØSU bemærker, at det er de »alvorlige skader«, navnlig skader forårsaget af kriminelle organisationer eller i stort omfang af juridiske personer, direktivet i første række tager sigte på, og at hensigten er at tilnærme de sanktioner, der gælder på fællesskabsniveau for at undgå juridiske tomrum, som kan udnyttes af forbryderne. Men spørgsmål vedrørende organiseret kriminalitet henhører under afsnit VI i EU-traktaten om strafferetligt politi- og retssamarbejde og bør således gøres til genstand for et passende instrument f.eks. en rammeafgørelse.

| 3.4 | Tiltalens brede karakter har fået et britisk tabloidblad til at spørge, om dette at plukke vilde blomster kan føre til, at privatpersoner kommer i fængsel, hvis buketten indeholder beskyttede sorter. Det bør understreges, at strafferetlige sanktioner kun forudses for »alvorlige« tilfælde og skal være effektive, stå i rimeligt forhold til den strafbare handling og være afskrækkende. Den for anvendelsen af lovgivningen ansvarlige nationale strafferetsdommers skønsbeføjelse skal forblive uforandret for så vidt angår vurderingen af den strafbare handlings grovhed og i forhold hertil udmålingen af straffen i hvert enkelt tilfælde for at respektere domstolenes uafhængighed. |
| --- | --- |

3.4

Tiltalens brede karakter har fået et britisk tabloidblad til at spørge, om dette at plukke vilde blomster kan føre til, at privatpersoner kommer i fængsel, hvis buketten indeholder beskyttede sorter. Det bør understreges, at strafferetlige sanktioner kun forudses for »alvorlige« tilfælde og skal være effektive, stå i rimeligt forhold til den strafbare handling og være afskrækkende. Den for anvendelsen af lovgivningen ansvarlige nationale strafferetsdommers skønsbeføjelse skal forblive uforandret for så vidt angår vurderingen af den strafbare handlings grovhed og i forhold hertil udmålingen af straffen i hvert enkelt tilfælde for at respektere domstolenes uafhængighed.

| 3.5 | EØSU er på sin side tilfreds med, at direktivet (i artikel 3) udførligt opstiller, hvilke ulovlige gerninger der er omfattet, hvilket er i overensstemmelse med det overordnede retsprincip »ingen straf uden lov« (nulla poena sine lege) (8), som kræver, at straffelovgivningen er klar og præcis, så de berørte personer utvetydigt kender de deraf følgende rettigheder og pligter, dvs. ingen sanktion uden præcist retsgrundlag. |
| --- | --- |

3.5

EØSU er på sin side tilfreds med, at direktivet (i artikel 3) udførligt opstiller, hvilke ulovlige gerninger der er omfattet, hvilket er i overensstemmelse med det overordnede retsprincip »ingen straf uden lov« (nulla poena sine lege) (8), som kræver, at straffelovgivningen er klar og præcis, så de berørte personer utvetydigt kender de deraf følgende rettigheder og pligter, dvs. ingen sanktion uden præcist retsgrundlag.

| 3.6 | Det fremgår klart, at det er overtrædelser af alle miljølovgivninger af national, fælleseuropæisk eller international oprindelse, der sigtes på i det af Kommissionen foreslåede system for strafferetlige sanktioner. Dette meget brede anvendelsesområde kan medføre en juridisk vanskelighed i forhold til det nationale grundlag for de almindelige retsregler eller de autonome kontrolinstrumenter i den internationale ret. De »alvorlige skader«, der retsforfølges, er skader, der begås i en national eller grænseoverskridende ramme. EØSU godkender ikke desto mindre det materielle og territoriale anvendelsesområde, der følger af selve karakteren af miljøbeskyttelsen, hvor skader oftest rammer det globale miljø uanset landegrænserne. |
| --- | --- |

3.6

Det fremgår klart, at det er overtrædelser af alle miljølovgivninger af national, fælleseuropæisk eller international oprindelse, der sigtes på i det af Kommissionen foreslåede system for strafferetlige sanktioner. Dette meget brede anvendelsesområde kan medføre en juridisk vanskelighed i forhold til det nationale grundlag for de almindelige retsregler eller de autonome kontrolinstrumenter i den internationale ret. De »alvorlige skader«, der retsforfølges, er skader, der begås i en national eller grænseoverskridende ramme. EØSU godkender ikke desto mindre det materielle og territoriale anvendelsesområde, der følger af selve karakteren af miljøbeskyttelsen, hvor skader oftest rammer det globale miljø uanset landegrænserne.

| 3.7 | For juridiske personer forudses der strafferetlige sanktioner og ikke-strafferetlige sanktioner, men muligheden for at pålægge fysiske personer strafferetlige sanktioner, f.eks. lederne af de berørte virksomheder eller selskaber, fremgår ikke klart. Sanktionerne gælder ikke kun de personer, der tilhører den juridiske person, der begår eller anstifter de retsforfulgte gerninger. EØSU mener, at direktivet også bør tage højde for de overordnede, der blot har undladt at kontrollere deres underordnedes handlinger, om ikke andet så som supplerende sanktioner. |
| --- | --- |

3.7

For juridiske personer forudses der strafferetlige sanktioner og ikke-strafferetlige sanktioner, men muligheden for at pålægge fysiske personer strafferetlige sanktioner, f.eks. lederne af de berørte virksomheder eller selskaber, fremgår ikke klart. Sanktionerne gælder ikke kun de personer, der tilhører den juridiske person, der begår eller anstifter de retsforfulgte gerninger. EØSU mener, at direktivet også bør tage højde for de overordnede, der blot har undladt at kontrollere deres underordnedes handlinger, om ikke andet så som supplerende sanktioner.

| 3.7.1 | EØSU konstaterer, at der i forslagets artikel 7 fastsættes mindstebeløb for maksimumsbøderne, men at medlemsstaterne eventuelt i forbindelse med omsætningen til national ret kan indføre højere straffe. Dette er begrænset til garantien for et fælles mindsteniveau, men risikerer at føre til afvigende nationale strafferetlige valg. EØSU foretrækker en mere markant strafferetlig harmoniseringslogik, så man undgår fristelser til bevidst valg af værneting (»forum shopping«), selv om det medfører, at mindstebeløbene for maksimumssanktionerne skal sættes op. |
| --- | --- |

3.7.1

EØSU konstaterer, at der i forslagets artikel 7 fastsættes mindstebeløb for maksimumsbøderne, men at medlemsstaterne eventuelt i forbindelse med omsætningen til national ret kan indføre højere straffe. Dette er begrænset til garantien for et fælles mindsteniveau, men risikerer at føre til afvigende nationale strafferetlige valg. EØSU foretrækker en mere markant strafferetlig harmoniseringslogik, så man undgår fristelser til bevidst valg af værneting (»forum shopping«), selv om det medfører, at mindstebeløbene for maksimumssanktionerne skal sættes op.

| 3.8 | I henhold til Kommissionens konsekvensanalyse overlades medlemsstaterne dog et stort råderum for så vidt angår gennemførelsen. Efter udvalgets opfattelse bør man, i og med at divergenserne inden for omsætning kan hindre en effektiv tilnærmelse af strafferetten på miljøområdet, sørge for en regelmæssig opfølgning af national praksis. Medlemsstaternes nationale skønsmargen bør almindeligvis hindre, at der opstår »billigere« forureningsområder. Udvalget er i den forbindelse enig med det foreslåede retsgrundlag (art. 175 i TEF). |
| --- | --- |

3.8

I henhold til Kommissionens konsekvensanalyse overlades medlemsstaterne dog et stort råderum for så vidt angår gennemførelsen. Efter udvalgets opfattelse bør man, i og med at divergenserne inden for omsætning kan hindre en effektiv tilnærmelse af strafferetten på miljøområdet, sørge for en regelmæssig opfølgning af national praksis. Medlemsstaternes nationale skønsmargen bør almindeligvis hindre, at der opstår »billigere« forureningsområder. Udvalget er i den forbindelse enig med det foreslåede retsgrundlag (art. 175 i TEF).

| 3.9 | Angående frihedsberøvelse bemærker udvalget, at tilnærmelsen foreslås på basis af en tretrinsskala svarende til konklusionerne fra mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 25.-26. april 2002. Derudover forudses der alternative sanktioner, udover erstatning for de forårsagede skader, f.eks. forbud mod at udøve erhvervsvirksomhed; men størsteparten af de grove miljøovertrædelser er allerede omfattet af anvendelsesområdet for rammeafgørelse 2005/212/RIA om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra det strafbare forhold eller retsbrud. |
| --- | --- |

3.9

Angående frihedsberøvelse bemærker udvalget, at tilnærmelsen foreslås på basis af en tretrinsskala svarende til konklusionerne fra mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 25.-26. april 2002. Derudover forudses der alternative sanktioner, udover erstatning for de forårsagede skader, f.eks. forbud mod at udøve erhvervsvirksomhed; men størsteparten af de grove miljøovertrædelser er allerede omfattet af anvendelsesområdet for rammeafgørelse 2005/212/RIA om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra det strafbare forhold eller retsbrud.

| 3.10 | I øvrigt er fastsættelsen af et maksimum på mellem to og fem år et temmelig forvirrende valg. Det ville bære bedre at vælge en enkelt minimumstærskel for maksimumsstraffen med henblik på større harmonisering, i og med at dette ikke er til skade for det skøn, dommeren under alle omstændigheder kan anlægge. |
| --- | --- |

3.10

I øvrigt er fastsættelsen af et maksimum på mellem to og fem år et temmelig forvirrende valg. Det ville bære bedre at vælge en enkelt minimumstærskel for maksimumsstraffen med henblik på større harmonisering, i og med at dette ikke er til skade for det skøn, dommeren under alle omstændigheder kan anlægge.

| 3.11 | Dog mener Kommissionen, at dette at begrænse medlemsstaternes skøn i omsætningen strider mod sigtet med direktivet. Her støder den strafferetlige logik, som udvalget foretrækker, sammen med Kommissionens logik. Man må formentlig i lyset af realiteterne i forbindelse med gennemførelsen slå kraftigt til lyd for den ene logik snarere en den anden for at opfylde målet med forslaget. Dette punkt er meget uklart og kan give problemer i forbindelse med omsætningen. Da det drejer sig om et minimumsdirektiv, råder medlemsstaterne over en omfattende skønsmargen, og der bør derfor fastsættes en grænse for deres handlen, hvis man ønsker at være i stand til at kontrollere, om omsætningen er sket korrekt eller ej. |
| --- | --- |

3.11

Dog mener Kommissionen, at dette at begrænse medlemsstaternes skøn i omsætningen strider mod sigtet med direktivet. Her støder den strafferetlige logik, som udvalget foretrækker, sammen med Kommissionens logik. Man må formentlig i lyset af realiteterne i forbindelse med gennemførelsen slå kraftigt til lyd for den ene logik snarere en den anden for at opfylde målet med forslaget. Dette punkt er meget uklart og kan give problemer i forbindelse med omsætningen. Da det drejer sig om et minimumsdirektiv, råder medlemsstaterne over en omfattende skønsmargen, og der bør derfor fastsættes en grænse for deres handlen, hvis man ønsker at være i stand til at kontrollere, om omsætningen er sket korrekt eller ej.

| 3.12 | EØSU er klar over, at en forordning på området i denne fase af EU-integrationen er umulig. Det har dog betænkeligheder på to områder: 1) Der bør klart sondres mellem administrative sanktioner og kriminalitet og 2) man bør sikre, at omsætningen ikke indebærer større forskelle i medlemsstaternes lovgivninger, da det ikke er rimeligt, at en vis adfærd er strafbar i en medlemsstat og ikke i en anden. |
| --- | --- |

3.12

EØSU er klar over, at en forordning på området i denne fase af EU-integrationen er umulig. Det har dog betænkeligheder på to områder: 1) Der bør klart sondres mellem administrative sanktioner og kriminalitet og 2) man bør sikre, at omsætningen ikke indebærer større forskelle i medlemsstaternes lovgivninger, da det ikke er rimeligt, at en vis adfærd er strafbar i en medlemsstat og ikke i en anden.

| 3.13 | Rapporten om gennemførelsen af direktivet bør også sendes til EØSU (artikel 8). |
| --- | --- |

3.13

Rapporten om gennemførelsen af direktivet bør også sendes til EØSU (artikel 8).

| 3.14 | Der bør tages højde for synspunkter, som EØSU (9) tidligere har tilkendegivet:






  — | ius standi (handleevne med henblik på at anlægge en offentlig strafferetlig sag), så organisationer og NGO'er kan anlægge sag ved retten på basis af direktivet. Århus-konventionens system kan være en model for godkendte NGO'ers gennemførelse af denne ret, som foretrækkes frem for et andet system med gruppesøgsmål, |
| --- | --- | --- |

3.14

Der bør tages højde for synspunkter, som EØSU (9) tidligere har tilkendegivet:

—

ius standi (handleevne med henblik på at anlægge en offentlig strafferetlig sag), så organisationer og NGO'er kan anlægge sag ved retten på basis af direktivet. Århus-konventionens system kan være en model for godkendte NGO'ers gennemførelse af denne ret, som foretrækkes frem for et andet system med gruppesøgsmål,

| — | styrke retsmyndighedernes samarbejds- og efterforskningsbeføjelser for at sætte dem i stand til at retsforfølge miljøkriminalitet, og det anbefales at fremme oprettelsen af offentlige anklagemyndigheder med speciale i miljøanliggender, |
| --- | --- |

—

styrke retsmyndighedernes samarbejds- og efterforskningsbeføjelser for at sætte dem i stand til at retsforfølge miljøkriminalitet, og det anbefales at fremme oprettelsen af offentlige anklagemyndigheder med speciale i miljøanliggender,

| — | bruge de europæiske retsplejenet til at etablere det nødvendige samarbejde i forbindelse med grænseoverskridende strafbare handlinger. |
| --- | --- |

—

bruge de europæiske retsplejenet til at etablere det nødvendige samarbejde i forbindelse med grænseoverskridende strafbare handlinger.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EFT C 180, s. 238.

1

(2)  Dom af 13. september 2005, C 176/03.

2

(3)  Punkt 48 i dommen.

3

(4)  Direktiv (forslag) KOM(2007) 51 endelig af 9.2.2007.

4

(5)  Udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om »Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet«(KOM(2003) 624 endelig) (EUT 30.4.2004/C 117/55), med henblik på gennemførelse af Århus-konventionen.

5

(6)  Det bør bemærkes, at mandatet vedrørende reformen af traktaterne forudser ligestilling mellem hhv. den reviderede TEF og TEU.

6

(7)  CESE 981/2007 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

7

(8)  Domstolens dom af 8. februar 2007 C-3/06 P Danone-koncernen.

8

(9)  Jf. CES 463/2001 af 31. juli 2001 (NAT/114).

9

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/51

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer og ophævelse af forordning (EØF) nr. 2377/90«

KOM(2007) 194 endelig — 2007/0064 (COD)

(2008/C 10/13)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 22. maj 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 og 152, stk. 4, litra b), at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Hervé Coupeau til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 151 stemmer for og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) tager Kommissionens foranstaltninger til efterretning. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) tager Kommissionens foranstaltninger til efterretning.

| 1.2 | Udvalget finder, at alle veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion bør forelægges Det Europæiske Lægemiddelagentur (herefter »lægemiddelagenturet«) til vurdering, og at Udvalget for Veterinærlægemidler (herefter »veterinærlægemiddeludvalget«) bør foretage en evaluering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af disse midler. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget finder, at alle veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion bør forelægges Det Europæiske Lægemiddelagentur (herefter »lægemiddelagenturet«) til vurdering, og at Udvalget for Veterinærlægemidler (herefter »veterinærlægemiddeludvalget«) bør foretage en evaluering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af disse midler.

| 1.3 | Enhver virksomhed, der ønsker at markedsføre et veterinærlægemiddel, skal indhente dels lægemiddelagenturets tilladelse hertil, dels veterinærlægemiddeludvalgets vurdering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af det pågældende middel. |
| --- | --- |

1.3

Enhver virksomhed, der ønsker at markedsføre et veterinærlægemiddel, skal indhente dels lægemiddelagenturets tilladelse hertil, dels veterinærlægemiddeludvalgets vurdering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af det pågældende middel.

| 1.4 | For at undgå hindringer for produkternes fri bevægelighed inden for Fællesskabet vil tilladelserne være gyldige i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

1.4

For at undgå hindringer for produkternes fri bevægelighed inden for Fællesskabet vil tilladelserne være gyldige i alle medlemsstater.

| 1.5 | Markedsføringsproceduren bør forenkles, samtidig med at der opretholdes et højt niveau for beskyttelse af forbrugernes sundhed. |
| --- | --- |

1.5

Markedsføringsproceduren bør forenkles, samtidig med at der opretholdes et højt niveau for beskyttelse af forbrugernes sundhed.

| 1.6 | Enklere og mere læsevenlige EU-dokumenter ville være til gavn for alle borgere. Nemmere tilgængelige dokumenter ville gøre det muligt for den enkelte borger at forstå EU's betydning i dagligdagen. |
| --- | --- |

1.6

Enklere og mere læsevenlige EU-dokumenter ville være til gavn for alle borgere. Nemmere tilgængelige dokumenter ville gøre det muligt for den enkelte borger at forstå EU's betydning i dagligdagen.

2.   Forslagets formål

| 2.1 | Formålet er fortsat at begrænse forbrugernes eksponering for farmakologisk virksomme stoffer. |
| --- | --- |

2.1

Formålet er fortsat at begrænse forbrugernes eksponering for farmakologisk virksomme stoffer.

| 2.2 | Samtidig med at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau er det også hensigten at foretage en forenkling af lovgivningen. |
| --- | --- |

2.2

Samtidig med at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau er det også hensigten at foretage en forenkling af lovgivningen.

| 2.3 | For at nå det tilsigtede mål skal følgende specifikke delmål holdes for øje:






  a) | at forbedre udbuddet af veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion for at sikre dyrs sundhed og velfærd og forhindre ulovlig anvendelse af stoffer, |
| --- | --- | --- |

2.3

For at nå det tilsigtede mål skal følgende specifikke delmål holdes for øje:

a)

at forbedre udbuddet af veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion for at sikre dyrs sundhed og velfærd og forhindre ulovlig anvendelse af stoffer,

| b) | at forenkle den eksisterende lovgivning ved at forbedre læsbarheden af bestemmelserne om maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for slutbrugerne, |
| --- | --- |

b)

at forenkle den eksisterende lovgivning ved at forbedre læsbarheden af bestemmelserne om maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for slutbrugerne,

| c) | at fastlægge et klart referencegrundlag for kontrol af restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i fødevarer for at forbedre beskyttelsen af forbrugernes sundhed og det indre markeds funktion, |
| --- | --- |

c)

at fastlægge et klart referencegrundlag for kontrol af restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i fødevarer for at forbedre beskyttelsen af forbrugernes sundhed og det indre markeds funktion,

| d) | at præcisere fællesskabsprocedurerne for fastlæggelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer ved at sikre overensstemmelse med internationale standarder. |
| --- | --- |

d)

at præcisere fællesskabsprocedurerne for fastlæggelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer ved at sikre overensstemmelse med internationale standarder.

3.   Forslagets baggrund

| 3.1 | Den nuværende retlige ramme for maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer har givet en række særlige problemer:






  a) | udbuddet af veterinærlægemidler er faldet i en grad, der medfører negative virkninger for folkesundheden samt for dyrs sundhed og velfærd, |
| --- | --- | --- |

3.1

Den nuværende retlige ramme for maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer har givet en række særlige problemer:

a)

udbuddet af veterinærlægemidler er faldet i en grad, der medfører negative virkninger for folkesundheden samt for dyrs sundhed og velfærd,

| b) | internationale standarder, som EU støtter, kan ikke medtages i fællesskabslovgivningen, uden at lægemiddelagenturet skal foretage en ny videnskabelig vurdering, |
| --- | --- |

b)

internationale standarder, som EU støtter, kan ikke medtages i fællesskabslovgivningen, uden at lægemiddelagenturet skal foretage en ny videnskabelig vurdering,

| c) | medlemsstaternes kontroltjenester har ikke noget referencegrundlag, især for stoffer, der påvises i fødevarer fra tredjelande, |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternes kontroltjenester har ikke noget referencegrundlag, især for stoffer, der påvises i fødevarer fra tredjelande,

| d) | den nuværende lovgivning er vanskelig at forstå. |
| --- | --- |

d)

den nuværende lovgivning er vanskelig at forstå.

4.   Forslagets bestemmelser

| 4.1 | De vigtigste af de foreslåede ændringer er følgende:






  a) | at gøre vurderingen af mulighederne for ekstrapolering til en obligatorisk del af den generelle videnskabelige vurdering og skabe et retsgrundlag, der gør det muligt for Kommissionen at fastlægge principperne for ekstrapolering, |
| --- | --- | --- |

4.1

De vigtigste af de foreslåede ændringer er følgende:

a)

at gøre vurderingen af mulighederne for ekstrapolering til en obligatorisk del af den generelle videnskabelige vurdering og skabe et retsgrundlag, der gør det muligt for Kommissionen at fastlægge principperne for ekstrapolering,

| b) | at gøre det til en forpligtelse at medtage maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, som er fastsat af Codex Alimentarius med EU's støtte, i fællesskabslovgivningen, |
| --- | --- |

b)

at gøre det til en forpligtelse at medtage maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, som er fastsat af Codex Alimentarius med EU's støtte, i fællesskabslovgivningen,

| c) | at skabe en specifik retlig ramme til fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer, der ikke skal godkendes som veterinærlægemidler, særlig med henblik på kontrol og importerede fødevarer, |
| --- | --- |

c)

at skabe en specifik retlig ramme til fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer, der ikke skal godkendes som veterinærlægemidler, særlig med henblik på kontrol og importerede fødevarer,

| 4.2 | Kommissionen har bestræbt sig på at inddrage de berørte parters synspunkter i vurderingen af, hvilke ændringer der var behov for at foretage. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen har bestræbt sig på at inddrage de berørte parters synspunkter i vurderingen af, hvilke ændringer der var behov for at foretage.

5.   Henstillinger

| 5.1 | EØSU tager Kommissionens foranstaltninger til efterretning. |
| --- | --- |

5.1

EØSU tager Kommissionens foranstaltninger til efterretning.

| 5.2 | Udvalget finder, at alle veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion bør forelægges lægemiddelagenturet til vurdering, og at veterinærlægemiddeludvalget bør foretage en evaluering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af disse midler. |
| --- | --- |

5.2

Udvalget finder, at alle veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion bør forelægges lægemiddelagenturet til vurdering, og at veterinærlægemiddeludvalget bør foretage en evaluering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af disse midler.

| 5.3 | Enhver virksomhed, der ønsker at markedsføre et veterinærlægemiddel, skal indhente dels lægemiddelagenturets tilladelse hertil, dels veterinærlægemiddeludvalgets vurdering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af det pågældende middel. |
| --- | --- |

5.3

Enhver virksomhed, der ønsker at markedsføre et veterinærlægemiddel, skal indhente dels lægemiddelagenturets tilladelse hertil, dels veterinærlægemiddeludvalgets vurdering af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af det pågældende middel.

| 5.4 | For at undgå hindringer for produkternes fri bevægelighed inden for Fællesskabet vil tilladelserne være gyldige i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

5.4

For at undgå hindringer for produkternes fri bevægelighed inden for Fællesskabet vil tilladelserne være gyldige i alle medlemsstater.

| 5.5 | Markedsføringsproceduren bør forenkles, samtidig med at der opretholdes et højt niveau for beskyttelse af forbrugernes sundhed. |
| --- | --- |

5.5

Markedsføringsproceduren bør forenkles, samtidig med at der opretholdes et højt niveau for beskyttelse af forbrugernes sundhed.

| 5.6 | Ny videnskabelig viden vil gøre det muligt at fastslå, om der er sundhedsrisici forbundet med produkterne og hvor lang perioden mellem stoffets administration til dyret og slagtning af dette med henblik på konsum bør være. |
| --- | --- |

5.6

Ny videnskabelig viden vil gøre det muligt at fastslå, om der er sundhedsrisici forbundet med produkterne og hvor lang perioden mellem stoffets administration til dyret og slagtning af dette med henblik på konsum bør være.

| 5.7 | På baggrund af ny videnskabelig viden bør Rådet fastsætte maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af stofferne. |
| --- | --- |

5.7

På baggrund af ny videnskabelig viden bør Rådet fastsætte maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer af stofferne.

| 5.8 | Krav til procedurerne: De nuværende procedurer har været effektive, og administrationen af ansøgninger om tilladelser bør fortsætte. |
| --- | --- |

5.8

Krav til procedurerne: De nuværende procedurer har været effektive, og administrationen af ansøgninger om tilladelser bør fortsætte.

| 5.9 | Klassifikationen af farmakologisk virksomme stoffer bør være følgende:






  a) | maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer, |
| --- | --- | --- |

5.9

Klassifikationen af farmakologisk virksomme stoffer bør være følgende:

a)

maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer,

| b) | ingen fastsat maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer, |
| --- | --- |

b)

ingen fastsat maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer,

| c) | forbud mod administration af stoffet. |
| --- | --- |

c)

forbud mod administration af stoffet.

| 5.10 | Lægemiddelagenturet bør rådføre sig med referencelaboratorierne og fastlægge analyseproceduren til bestemmelse af restkoncentrationer. |
| --- | --- |

5.10

Lægemiddelagenturet bør rådføre sig med referencelaboratorierne og fastlægge analyseproceduren til bestemmelse af restkoncentrationer.

| 5.11 | Der må ikke skabes hindringer for den fri bevægelighed for animalske fødevarer i EU. |
| --- | --- |

5.11

Der må ikke skabes hindringer for den fri bevægelighed for animalske fødevarer i EU.

| 5.12 | Enklere og mere læsevenlige EU-dokumenter ville være til gavn for alle borgere. Nemmere tilgængelige dokumenter ville gøre det muligt for den enkelte borger at forstå EU's betydning i dagligdagen. |
| --- | --- |

5.12

Enklere og mere læsevenlige EU-dokumenter ville være til gavn for alle borgere. Nemmere tilgængelige dokumenter ville gøre det muligt for den enkelte borger at forstå EU's betydning i dagligdagen.

| 5.13 | Kødvarer fra tredjelande, der indeholder stoffer, som ikke er registreret i EU, bør, for at sikre maksimal beskyttelse af forbrugernes sundhed, dels underkastes en videnskabelig analyse med henblik på at fastslå, om der er sundhedsrisici forbundet med disse stoffer, dels forelægges lægemiddelagenturet og herefter veterinærlægemiddeludvalget med henblik på godkendelse af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer. |
| --- | --- |

5.13

Kødvarer fra tredjelande, der indeholder stoffer, som ikke er registreret i EU, bør, for at sikre maksimal beskyttelse af forbrugernes sundhed, dels underkastes en videnskabelig analyse med henblik på at fastslå, om der er sundhedsrisici forbundet med disse stoffer, dels forelægges lægemiddelagenturet og herefter veterinærlægemiddeludvalget med henblik på godkendelse af de maksimalt tilladte grænseværdier for restkoncentrationer.

| 5.14 | Kommissionen bør foretage en nærmere undersøgelse af spørgsmålet om adgangen til veterinærlægemidler for visse dyrearter (geder, kaniner), der af rentabilitetsgrunde ikke udvikles af medicinalvirksomhederne. |
| --- | --- |

5.14

Kommissionen bør foretage en nærmere undersøgelse af spørgsmålet om adgangen til veterinærlægemidler for visse dyrearter (geder, kaniner), der af rentabilitetsgrunde ikke udvikles af medicinalvirksomhederne.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/53

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik«

KOM(2007) 196 endelig — 2007/0070 (CNS)

(2008/C 10/14)

Rådet besluttede den 1. juni 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, der udpegede Gabriel Sarró Iparraguirre til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6 september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 150 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | EØSU bifalder i det store og hele forslaget til forordning. |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder i det store og hele forslaget til forordning.

| 1.2 | EØSU nærer visse tvivl med hensyn til, om forslaget til forordning virkelig medfører en »forenkling« af den nugældende forordning, som kan mindske de administrative byrder såvel for medlemsstaterne som for de berørte parter. |
| --- | --- |

1.2

EØSU nærer visse tvivl med hensyn til, om forslaget til forordning virkelig medfører en »forenkling« af den nugældende forordning, som kan mindske de administrative byrder såvel for medlemsstaterne som for de berørte parter.

| 1.3 | EØSU anser Kommissionens definition af »slutbrugere« for at være upræcis, da enhver person vil kunne være omfattet af den. EØSU anbefaler derfor Kommissionen at ændre definitionen og gøre den mere præcis. |
| --- | --- |

1.3

EØSU anser Kommissionens definition af »slutbrugere« for at være upræcis, da enhver person vil kunne være omfattet af den. EØSU anbefaler derfor Kommissionen at ændre definitionen og gøre den mere præcis.

| 1.4 | EØSU mener, at miljødata bør indsamles hovedsageligt på grundlag af undersøgelser til havs, der udføres af medlemsstaterne inden for rammerne af fiskerividenskabelige programmer. |
| --- | --- |

1.4

EØSU mener, at miljødata bør indsamles hovedsageligt på grundlag af undersøgelser til havs, der udføres af medlemsstaterne inden for rammerne af fiskerividenskabelige programmer.

| 1.5 | EØSU mener, at Kommissionen i højere grad bør præcisere årsagerne til manglende overholdelse, der fører til sanktioner af medlemsstaterne, og justere de finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

1.5

EØSU mener, at Kommissionen i højere grad bør præcisere årsagerne til manglende overholdelse, der fører til sanktioner af medlemsstaterne, og justere de finansielle korrektioner.

| 1.6 | EØSU anmoder Kommissionen om at slette henvisningen til prøvetageres adgang til forretningssteders økonomiske data, da det vil kunne give anledning til juridiske problemer. |
| --- | --- |

1.6

EØSU anmoder Kommissionen om at slette henvisningen til prøvetageres adgang til forretningssteders økonomiske data, da det vil kunne give anledning til juridiske problemer.

| 1.7 | Ifølge EØSU bør Kommissionen udtrykkeligt fastslå, at den via medlemsstaterne står for finansieringen af programmerne for observatører til havs og sørge for, at de stikprøveprogrammer, der udføres af besætninger, reduceres til et absolut minimum, da de kan medføre en for stor arbejdsbyrde. |
| --- | --- |

1.7

Ifølge EØSU bør Kommissionen udtrykkeligt fastslå, at den via medlemsstaterne står for finansieringen af programmerne for observatører til havs og sørge for, at de stikprøveprogrammer, der udføres af besætninger, reduceres til et absolut minimum, da de kan medføre en for stor arbejdsbyrde.

| 1.8 | Hvad angår evalueringen af fiskeriets miljøpåvirkninger mener EØSU, at Kommissionen tydeligt bør angive, hvilke data, der er nødvendige, og hvem de skal indsamles af. |
| --- | --- |

1.8

Hvad angår evalueringen af fiskeriets miljøpåvirkninger mener EØSU, at Kommissionen tydeligt bør angive, hvilke data, der er nødvendige, og hvem de skal indsamles af.

| 1.9 | EØSU anser det for at være vanskeligt at indsamle data, der gør det muligt at vurdere vekselvirkninger mellem arter, og foreslår derfor at slette dette punkt. |
| --- | --- |

1.9

EØSU anser det for at være vanskeligt at indsamle data, der gør det muligt at vurdere vekselvirkninger mellem arter, og foreslår derfor at slette dette punkt.

| 1.10 | Hvad angår forvaltningen og anvendelsen af de primære data, der indsamles, ønsker EØSU at understrege, at det er vigtigt at sikre, at samtlige personer, der i henhold til forslaget til forordning har adgang til disse data, behandler dem fortroligt. |
| --- | --- |

1.10

Hvad angår forvaltningen og anvendelsen af de primære data, der indsamles, ønsker EØSU at understrege, at det er vigtigt at sikre, at samtlige personer, der i henhold til forslaget til forordning har adgang til disse data, behandler dem fortroligt.

| 1.11 | EØSU er af den opfattelse, at det praktisk talt vil være umuligt at indlede Fællesskabets og de nationale programmer i 2008, og anbefaler derfor Kommissionen at iværksætte dem i 2009. |
| --- | --- |

1.11

EØSU er af den opfattelse, at det praktisk talt vil være umuligt at indlede Fællesskabets og de nationale programmer i 2008, og anbefaler derfor Kommissionen at iværksætte dem i 2009.

2.   Begrundelse

| 2.1 | Den systematiske indsamling af pålidelige basisdata i fiskerisektoren er en forudsætning for vurderingen af fiskebestande og den videnskabelige rådgivning, og den er derfor af afgørende betydning for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik (FFP). |
| --- | --- |

2.1

Den systematiske indsamling af pålidelige basisdata i fiskerisektoren er en forudsætning for vurderingen af fiskebestande og den videnskabelige rådgivning, og den er derfor af afgørende betydning for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik (FFP).

| 2.2 | Nu, flere år efter dets gennemførelse, har Kommissionen gransket den nuværende ordning for indsamling af data (1) og skønnet, at den bør revideres for at tage behørigt hensyn til en fiskeriforvaltning med udgangspunkt i fiskerflåden, behovet for udvikling af en økosystembaseret tilgang, for kvalitetsforbedringer, for mere fyldestgørende fiskeridata og bredere adgang til dem, for mere effektiv støtte til levering af videnskabelig rådgivning og for fremme af samarbejde mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.2

Nu, flere år efter dets gennemførelse, har Kommissionen gransket den nuværende ordning for indsamling af data (1) og skønnet, at den bør revideres for at tage behørigt hensyn til en fiskeriforvaltning med udgangspunkt i fiskerflåden, behovet for udvikling af en økosystembaseret tilgang, for kvalitetsforbedringer, for mere fyldestgørende fiskeridata og bredere adgang til dem, for mere effektiv støtte til levering af videnskabelig rådgivning og for fremme af samarbejde mellem medlemsstaterne.

| 2.3 | Kommissionen fremlægger derfor et forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik (2), som ligger til grund for denne udtalelse, der sigter mod at udvikle langsigtede og velintegrerede regionale stikprøveprogrammer af biologiske, økonomiske, miljømæssige og sociale data, der skal opfylde de nye krav, som følger af behovet for at indføre en fiskeriforvaltning efter økosystembaserede principper. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen fremlægger derfor et forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik (2), som ligger til grund for denne udtalelse, der sigter mod at udvikle langsigtede og velintegrerede regionale stikprøveprogrammer af biologiske, økonomiske, miljømæssige og sociale data, der skal opfylde de nye krav, som følger af behovet for at indføre en fiskeriforvaltning efter økosystembaserede principper.

| 2.4 | Forslaget søger at sikre, at den nye ordning til indsamling af data omfatter hele processen fra indsamlingen af data til søs til slutbrugernes behandling af disse data. En væsentlig nyskabelse i forslaget består i, at miljødata indsamles med henblik på at overvåge fiskeriets indvirkning på havøkosystemet, at de medlemsstater, der ikke overholder reglerne, pålægges økonomiske sanktioner, at adgangen til data og anvendelsen heraf forbedres, og at den administrative byrde for alle berørte parter nedbringes (forenkling). |
| --- | --- |

2.4

Forslaget søger at sikre, at den nye ordning til indsamling af data omfatter hele processen fra indsamlingen af data til søs til slutbrugernes behandling af disse data. En væsentlig nyskabelse i forslaget består i, at miljødata indsamles med henblik på at overvåge fiskeriets indvirkning på havøkosystemet, at de medlemsstater, der ikke overholder reglerne, pålægges økonomiske sanktioner, at adgangen til data og anvendelsen heraf forbedres, og at den administrative byrde for alle berørte parter nedbringes (forenkling).

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | For at forbedre den videnskabelige rådgivning indeholder forslaget til forordning regler for indsamling og forvaltning inden for rammerne af flerårige programmer af biologiske, økonomiske, miljømæssige og sociale data inden for fiskerisektoren samt for anvendelsen af fiskeridata inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik (FFP). |
| --- | --- |

3.1

For at forbedre den videnskabelige rådgivning indeholder forslaget til forordning regler for indsamling og forvaltning inden for rammerne af flerårige programmer af biologiske, økonomiske, miljømæssige og sociale data inden for fiskerisektoren samt for anvendelsen af fiskeridata inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik (FFP).

| 3.2 | Disse grundlæggende fiskeridata skal gøre det muligt at vurdere de forskellige fiskerflåders aktiviteter, udarbejde oversigter på grundlag af data indsamlet i henhold til andre EF-bestemmelser om FFP, opstille skøn over de samlede fangster pr. bestand og fartøjsgruppe, klassificere disse fangster efter geografiske områder og perioder, opstille skøn over bestandenes størrelse og fordeling, vurdere fiskeriets indvirkning på miljøet, vurdere den socioøkonomiske situation inden for fiskeriet, overvåge priserne for EF-fiskerfartøjers landinger og for importen samt vurdere den økonomiske og sociale situation inden for erhvervet. |
| --- | --- |

3.2

Disse grundlæggende fiskeridata skal gøre det muligt at vurdere de forskellige fiskerflåders aktiviteter, udarbejde oversigter på grundlag af data indsamlet i henhold til andre EF-bestemmelser om FFP, opstille skøn over de samlede fangster pr. bestand og fartøjsgruppe, klassificere disse fangster efter geografiske områder og perioder, opstille skøn over bestandenes størrelse og fordeling, vurdere fiskeriets indvirkning på miljøet, vurdere den socioøkonomiske situation inden for fiskeriet, overvåge priserne for EF-fiskerfartøjers landinger og for importen samt vurdere den økonomiske og sociale situation inden for erhvervet.

| 3.3 | Finansieringen af disse aktiviteter er fastlagt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 af 22. maj 2006 om EF-finansieringsforanstaltninger til gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og havretten (3), som EØSU allerede har afgivet udtalelse om (4). |
| --- | --- |

3.3

Finansieringen af disse aktiviteter er fastlagt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 af 22. maj 2006 om EF-finansieringsforanstaltninger til gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og havretten (3), som EØSU allerede har afgivet udtalelse om (4).

| 3.4 | Forslaget til forordning lægger særlig vægt på kvalitetskontrol og validering af de indsamlede data og gør Fællesskabets finansielle godkendelse afhængig af kvalitetskontrol og opfyldelsen af godkendte kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

3.4

Forslaget til forordning lægger særlig vægt på kvalitetskontrol og validering af de indsamlede data og gør Fællesskabets finansielle godkendelse afhængig af kvalitetskontrol og opfyldelsen af godkendte kvalitetsstandarder.

| 3.5 | Der eksisterer en række andre fællesskabsforordninger om indsamling og forvaltning af fiskeridata, som indeholder bestemmelser om indsamling og forvaltning af data om fiskerfartøjer, deres aktiviteter og fangster, priskontrol, utilsigtede fangster af hvaler samt betingelser for dybhavsfiskeri, og som der bør tages højde for i forslaget til forordning, hvis et omfattende og sammenhængende dataindsamlingssystem skal indføres. |
| --- | --- |

3.5

Der eksisterer en række andre fællesskabsforordninger om indsamling og forvaltning af fiskeridata, som indeholder bestemmelser om indsamling og forvaltning af data om fiskerfartøjer, deres aktiviteter og fangster, priskontrol, utilsigtede fangster af hvaler samt betingelser for dybhavsfiskeri, og som der bør tages højde for i forslaget til forordning, hvis et omfattende og sammenhængende dataindsamlingssystem skal indføres.

| 3.6 | EØSU bifalder i det store og hele forslaget til forordning. EØSU er imidlertid bekymret over den konstant stigende mængde fællesskabsforordninger, der øger det administrative arbejde. I dette tilfælde nærer EØSU visse tvivl med hensyn til, om forslaget til forordning virkelig medfører en »forenkling«, som kan mindske de administrative byrder såvel for medlemsstaterne som for de berørte parter. |
| --- | --- |

3.6

EØSU bifalder i det store og hele forslaget til forordning. EØSU er imidlertid bekymret over den konstant stigende mængde fællesskabsforordninger, der øger det administrative arbejde. I dette tilfælde nærer EØSU visse tvivl med hensyn til, om forslaget til forordning virkelig medfører en »forenkling«, som kan mindske de administrative byrder såvel for medlemsstaterne som for de berørte parter.

| 3.7 | Herudover er EØSU ovenud tilfreds med, at forslaget lægger særlig vægt på fiskeriets miljømæssige aspekter, hvilket kan føre til tilvejebringelsen af de data, der er nødvendige for at indføre fiskeriforvaltning efter økosystembaserede principper. |
| --- | --- |

3.7

Herudover er EØSU ovenud tilfreds med, at forslaget lægger særlig vægt på fiskeriets miljømæssige aspekter, hvilket kan føre til tilvejebringelsen af de data, der er nødvendige for at indføre fiskeriforvaltning efter økosystembaserede principper.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | Forslaget til forordning indledes med en definition af en række nøglebegreber, såsom fiskerisektor, rekreativt fiskeri, havområder, primære data, detaildata, aggregerede data, flådebaseret prøveudtagning, EF-fiskerfartøj samt slutbrugere. Efter EØSU's mening er definitionen af denne sidste term upræcis, da den dækker over »fysiske eller juridiske personer eller organisationer med interesse i videnskabelig analyse af data vedrørende fiskerisektoren«. EØSU mener, at enhver person vil kunne være omfattet af denne definition og anbefaler derfor Kommissionen at ændre definitionen og i langt højere grad præcisere, hvem de egentlige slutbrugere er. |
| --- | --- |

4.1

Forslaget til forordning indledes med en definition af en række nøglebegreber, såsom fiskerisektor, rekreativt fiskeri, havområder, primære data, detaildata, aggregerede data, flådebaseret prøveudtagning, EF-fiskerfartøj samt slutbrugere. Efter EØSU's mening er definitionen af denne sidste term upræcis, da den dækker over »fysiske eller juridiske personer eller organisationer med interesse i videnskabelig analyse af data vedrørende fiskerisektoren«. EØSU mener, at enhver person vil kunne være omfattet af denne definition og anbefaler derfor Kommissionen at ændre definitionen og i langt højere grad præcisere, hvem de egentlige slutbrugere er.

| 4.2 | Med hensyn til dataindsamling opstiller Kommissionen et flerårigt EF-program for:






  — | erhvervsfiskeri, som udføres af EF-fiskerfartøjer i og uden for EF-farvande, |
| --- | --- | --- |

4.2

Med hensyn til dataindsamling opstiller Kommissionen et flerårigt EF-program for:

—

erhvervsfiskeri, som udføres af EF-fiskerfartøjer i og uden for EF-farvande,

| — | rekreativt fiskeri i EF-farvande, |
| --- | --- |

—

rekreativt fiskeri i EF-farvande,

| — | akvakulturaktiviteter, der udføres på medlemsstaternes områder og i EF-farvande, |
| --- | --- |

—

akvakulturaktiviteter, der udføres på medlemsstaternes områder og i EF-farvande,

| — | fiskeforarbejdningsindustrien. |
| --- | --- |

—

fiskeforarbejdningsindustrien.

| 4.3 | Medlemsstaterne udarbejder et nationalt dataindsamlingsprogram, som opstilles i overensstemmelse med EF-programmet, og som omfatter de procedurer og metoder, der skal anvendes til at indsamle og analysere data og vurdere deres rigtighed og præcision. De nationale programmer skal især omfatte:






  — | nationale stikprøveprogrammer, |
| --- | --- | --- |

4.3

Medlemsstaterne udarbejder et nationalt dataindsamlingsprogram, som opstilles i overensstemmelse med EF-programmet, og som omfatter de procedurer og metoder, der skal anvendes til at indsamle og analysere data og vurdere deres rigtighed og præcision. De nationale programmer skal især omfatte:

—

nationale stikprøveprogrammer,

| — | om nødvendigt en ordning for observatører til havs, |
| --- | --- |

—

om nødvendigt en ordning for observatører til havs,

| — | en ordning for undersøgelser til havs. |
| --- | --- |

—

en ordning for undersøgelser til havs.

| 4.4 | Kommissionen foreslår i sit forslag, at EF-programmerne og de nationale programmer fastlægges for en periode på tre år. De første programmer skal dække perioden fra 2008 til og med 2010. EØSU er af den opfattelse, at det praktisk talt vil være umuligt at indlede programmerne i 2008 og anbefaler derfor Kommissionen at iværksætte dem i 2009. |
| --- | --- |

4.4

Kommissionen foreslår i sit forslag, at EF-programmerne og de nationale programmer fastlægges for en periode på tre år. De første programmer skal dække perioden fra 2008 til og med 2010. EØSU er af den opfattelse, at det praktisk talt vil være umuligt at indlede programmerne i 2008 og anbefaler derfor Kommissionen at iværksætte dem i 2009.

| 4.5 | På linie med de regionale fiskeriorganisationer samordner medlemsstaterne deres nationale programmer med andre medlemsstaters inden for samme havområde og bestræber sig på at samordne deres aktiviteter med tredjelande, der i samme havområde har farvande, som hører under deres højhedsområde eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

4.5

På linie med de regionale fiskeriorganisationer samordner medlemsstaterne deres nationale programmer med andre medlemsstaters inden for samme havområde og bestræber sig på at samordne deres aktiviteter med tredjelande, der i samme havområde har farvande, som hører under deres højhedsområde eller jurisdiktion.

| 4.6 | Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) evaluerer de nationale programmer og eventuelle ændringer samt den videnskabelige relevans af de data, der skal indsamles. Kommissionen godkender de nationale programmer på grundlag af STECF's evaluering. |
| --- | --- |

4.6

Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) evaluerer de nationale programmer og eventuelle ændringer samt den videnskabelige relevans af de data, der skal indsamles. Kommissionen godkender de nationale programmer på grundlag af STECF's evaluering.

| 4.7 | EØSU tilslutter sig planen for indsamling og forvaltning af data inden for rammerne af flerårige programmer. EØSU gør dog Kommissionen opmærksom på, at det af forslaget til forordning ikke fremgår, hvilken indvirkning indsamlingen af fiskeridata vil have på fiskerfartøjernes daglige arbejde, navnlig data om fiskerisektorens miljøpåvirkninger. EØSU mener i den henseende, at indsamlingen af miljødata bør indsamles hovedsageligt på grundlag af undersøgelser til havs, der udføres af medlemsstaterne inden for rammerne af fiskerividenskabelige programmer. |
| --- | --- |

4.7

EØSU tilslutter sig planen for indsamling og forvaltning af data inden for rammerne af flerårige programmer. EØSU gør dog Kommissionen opmærksom på, at det af forslaget til forordning ikke fremgår, hvilken indvirkning indsamlingen af fiskeridata vil have på fiskerfartøjernes daglige arbejde, navnlig data om fiskerisektorens miljøpåvirkninger. EØSU mener i den henseende, at indsamlingen af miljødata bør indsamles hovedsageligt på grundlag af undersøgelser til havs, der udføres af medlemsstaterne inden for rammerne af fiskerividenskabelige programmer.

| 4.8 | Som et nyt aspekt fastslår Kommissionen, at den kan sanktionere de medlemsstater, der ikke overholder reglerne i forslaget til forordning ved at mindske eller endda ophæve den finansielle støtte til deres nationale programmer. EØSU finder forslaget fornuftigt og er overbevist om, at medlemsstaterne vil opfylde deres forpligtelser for at undgå at få pålagt sanktioner. EØSU mener dog, at Kommissionen i højere grad bør præcisere årsagerne til manglende overholdelse, der fører til sanktioner, og justere de finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

4.8

Som et nyt aspekt fastslår Kommissionen, at den kan sanktionere de medlemsstater, der ikke overholder reglerne i forslaget til forordning ved at mindske eller endda ophæve den finansielle støtte til deres nationale programmer. EØSU finder forslaget fornuftigt og er overbevist om, at medlemsstaterne vil opfylde deres forpligtelser for at undgå at få pålagt sanktioner. EØSU mener dog, at Kommissionen i højere grad bør præcisere årsagerne til manglende overholdelse, der fører til sanktioner, og justere de finansielle korrektioner.

| 4.9 | Som det fremgår af punkt 4.3 skal de flerårige nationale stikprøveprogrammer omfatte:






  — | en stikprøveplan for biologiske data på grundlag af prøveudtagning for hver flåde, herunder rekreativt fiskeri, når dette er relevant; |
| --- | --- | --- |

4.9

Som det fremgår af punkt 4.3 skal de flerårige nationale stikprøveprogrammer omfatte:

—

en stikprøveplan for biologiske data på grundlag af prøveudtagning for hver flåde, herunder rekreativt fiskeri, når dette er relevant;

| — | en stikprøveplan for økosystemdata, som gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter og fiskerisektorens miljøpåvirkninger; |
| --- | --- |

—

en stikprøveplan for økosystemdata, som gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter og fiskerisektorens miljøpåvirkninger;

| — | en stikprøveplan for økonomiske og sociale data, som gør det muligt at vurdere fiskerisektorens økonomiske situation. |
| --- | --- |

—

en stikprøveplan for økonomiske og sociale data, som gør det muligt at vurdere fiskerisektorens økonomiske situation.

| 4.10 | EØSU gentager de holdninger, som det har givet udtryk for i sin tidligere udtalelse om forordning (EF) nr. 861/2006, i hvilken EØSU mente, at det for at forbedre den videnskabelige rådgivning bør være muligt via medlemsstaterne at finansiere EU-fiskerisektorens udgifter til gennemførelse af undersøgelser med henblik på at evaluere dels fiskeriaktiviteternes indvirkning på miljøet, dels den sociale og økonomiske situation i sektoren. |
| --- | --- |

4.10

EØSU gentager de holdninger, som det har givet udtryk for i sin tidligere udtalelse om forordning (EF) nr. 861/2006, i hvilken EØSU mente, at det for at forbedre den videnskabelige rådgivning bør være muligt via medlemsstaterne at finansiere EU-fiskerisektorens udgifter til gennemførelse af undersøgelser med henblik på at evaluere dels fiskeriaktiviteternes indvirkning på miljøet, dels den sociale og økonomiske situation i sektoren.

| 4.11 | Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne skal sikre, at prøvetagere med henblik på udførelsen af deres opgaver har adgang til:






  — | alle landinger, herunder i givet fald omladninger og overførsler til akvakultur; |
| --- | --- | --- |

4.11

Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne skal sikre, at prøvetagere med henblik på udførelsen af deres opgaver har adgang til:

—

alle landinger, herunder i givet fald omladninger og overførsler til akvakultur;

| — | forretningssteder med henblik på at indsamle økonomiske data. |
| --- | --- |

—

forretningssteder med henblik på at indsamle økonomiske data.

| 4.12 | EØSU gør Kommissionen opmærksom på de juridiske problemer, der er forbundet med prøvetageres adgang til forretningssteders økonomiske data. EØSU anmoder derfor Kommissionen om at slette dette punkt. |
| --- | --- |

4.12

EØSU gør Kommissionen opmærksom på de juridiske problemer, der er forbundet med prøvetageres adgang til forretningssteders økonomiske data. EØSU anmoder derfor Kommissionen om at slette dette punkt.

| 4.13 | Endelig omfatter indsamlingen af fiskeridata inden for rammerne af de nationale programmer dels ombordtagning af observatører til havs, når det viser sig nødvendigt at hensyn til indsamlingen af data, dels videnskabelige undersøgelser til havs for at evaluere bestandenes størrelse og fordeling uafhængigt af dataene fra erhvervsfiskeriet og for at vurdere fiskeriets miljøpåvirkninger. |
| --- | --- |

4.13

Endelig omfatter indsamlingen af fiskeridata inden for rammerne af de nationale programmer dels ombordtagning af observatører til havs, når det viser sig nødvendigt at hensyn til indsamlingen af data, dels videnskabelige undersøgelser til havs for at evaluere bestandenes størrelse og fordeling uafhængigt af dataene fra erhvervsfiskeriet og for at vurdere fiskeriets miljøpåvirkninger.

| 4.14 | EØSU mener, at begge ordninger er nødvendige for at supplere rammerne for indsamlingen af fiskeridata, og at Kommissionen udtrykkeligt bør fastslå, at den via medlemsstaterne står for finansieringen af programmerne for observatører til havs. I de tilfælde, hvor fiskerfartøjer ikke kan tage observatører om bord, fordi der helt indlysende ikke er plads om bord på fartøjet eller af sikkerhedsgrunde, gør EØSU Kommissionen opmærksom på, at de stikprøveprogrammer, som besætningerne selv skal gennemføre, kan betyde, at de får pålagt en for stor arbejdsbyrde. |
| --- | --- |

4.14

EØSU mener, at begge ordninger er nødvendige for at supplere rammerne for indsamlingen af fiskeridata, og at Kommissionen udtrykkeligt bør fastslå, at den via medlemsstaterne står for finansieringen af programmerne for observatører til havs. I de tilfælde, hvor fiskerfartøjer ikke kan tage observatører om bord, fordi der helt indlysende ikke er plads om bord på fartøjet eller af sikkerhedsgrunde, gør EØSU Kommissionen opmærksom på, at de stikprøveprogrammer, som besætningerne selv skal gennemføre, kan betyde, at de får pålagt en for stor arbejdsbyrde.

| 4.15 | Hvad angår evalueringen af fiskeriets miljøpåvirkninger mener EØSU, at Kommissionen tydeligt bør angive, hvilke data, der er nødvendige, og hvem de skal indsamles af. |
| --- | --- |

4.15

Hvad angår evalueringen af fiskeriets miljøpåvirkninger mener EØSU, at Kommissionen tydeligt bør angive, hvilke data, der er nødvendige, og hvem de skal indsamles af.

| 4.16 | I henhold til forslaget til forordning påhviler det medlemsstaterne at sikre en sikker lagring af de indsamlede primære data i elektroniske databaser og en fortrolig behandling af disse data. Medlemsstaterne bærer ligeledes ansvaret for kvaliteten og fuldstændigheden af de primære data, der indsamles, samt de heraf afledte detaildata og aggregerede data. |
| --- | --- |

4.16

I henhold til forslaget til forordning påhviler det medlemsstaterne at sikre en sikker lagring af de indsamlede primære data i elektroniske databaser og en fortrolig behandling af disse data. Medlemsstaterne bærer ligeledes ansvaret for kvaliteten og fuldstændigheden af de primære data, der indsamles, samt de heraf afledte detaildata og aggregerede data.

| 4.17 | EØSU finder det hensigtsmæssigt, at dette ansvar påhviler medlemsstaterne, eftersom en fortrolig behandling af data er af afgørende betydning for fiskeindustrien. |
| --- | --- |

4.17

EØSU finder det hensigtsmæssigt, at dette ansvar påhviler medlemsstaterne, eftersom en fortrolig behandling af data er af afgørende betydning for fiskeindustrien.

| 4.18 | Det er yderst vigtigt at sikre en fortrolig behandling af fiskeridata, eftersom de nationale elektroniske databaser vil komme til at indeholde samtlige primære data i henhold til:






  — | Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik, |
| --- | --- | --- |

4.18

Det er yderst vigtigt at sikre en fortrolig behandling af fiskeridata, eftersom de nationale elektroniske databaser vil komme til at indeholde samtlige primære data i henhold til:

—

Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik,

| — | Rådets Forordning (EF) nr. 779/97 af 24. april 1997 om en forvaltningsordning for fiskeriindsatsen i Østersøen, |
| --- | --- |

—

Rådets Forordning (EF) nr. 779/97 af 24. april 1997 om en forvaltningsordning for fiskeriindsatsen i Østersøen,

| — | Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter, |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter,

| — | Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande, |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande,

| — | Rådets forordning (EF) nr. 812/2004 af 26. april 2004 om foranstaltninger vedrørende utilsigtede fangster af hvaler ved fiskeri, |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 812/2004 af 26. april 2004 om foranstaltninger vedrørende utilsigtede fangster af hvaler ved fiskeri,

samt de data, der fastsættes i dette forslag til forordning vedrørende:

| — | data om fartøjers aktiviteter på grundlag af oplysninger fra satellitovervågning og andre overvågningssystemer; |
| --- | --- |

—

data om fartøjers aktiviteter på grundlag af oplysninger fra satellitovervågning og andre overvågningssystemer;

| — | data over den samlede fangstmængde pr. bestand og erhvervsfartøjskategori, herunder udsmid og i givet fald data om fangster i forbindelse med rekreativt fiskeri; |
| --- | --- |

—

data over den samlede fangstmængde pr. bestand og erhvervsfartøjskategori, herunder udsmid og i givet fald data om fangster i forbindelse med rekreativt fiskeri;

| — | alle biologiske data, som er nødvendige for at overvåge bestandenes tilstand; |
| --- | --- |

—

alle biologiske data, som er nødvendige for at overvåge bestandenes tilstand;

| — | økosystemdata, der er nødvendige for at evaluere fiskeriets og akvakulturens miljøpåvirkninger; |
| --- | --- |

—

økosystemdata, der er nødvendige for at evaluere fiskeriets og akvakulturens miljøpåvirkninger;

| — | data, som gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter; |
| --- | --- |

—

data, som gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter;

| — | økonomiske og sociale data fra flådesektoren og forarbejdningsindustrien. |
| --- | --- |

—

økonomiske og sociale data fra flådesektoren og forarbejdningsindustrien.

| 4.19 | Hvad angår de data, der gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter, mener EØSU, at man med deres tvetydige og upræcise karakter ikke vil kunne foretage en sådan vurdering, og foreslår derfor at slette dette punkt. |
| --- | --- |

4.19

Hvad angår de data, der gør det muligt at vurdere omfanget af vekselvirkninger mellem arter, mener EØSU, at man med deres tvetydige og upræcise karakter ikke vil kunne foretage en sådan vurdering, og foreslår derfor at slette dette punkt.

| 4.20 | Medlemsstaterne behandler de primære data med henblik på at danne datasæt af detaildata eller aggregerede data i overensstemmelse med relevante internationale standarder og protokoller, der er aftalt på regionalt niveau, og efter aftale med Kommissionen stiller medlemsstaterne dem til rådighed for Kommissionen og de relevante videnskabelige organisationer. |
| --- | --- |

4.20

Medlemsstaterne behandler de primære data med henblik på at danne datasæt af detaildata eller aggregerede data i overensstemmelse med relevante internationale standarder og protokoller, der er aftalt på regionalt niveau, og efter aftale med Kommissionen stiller medlemsstaterne dem til rådighed for Kommissionen og de relevante videnskabelige organisationer.

| 4.21 | Medlemsstaterne videresender detaildata og aggregerede data i et sikret elektronisk format. |
| --- | --- |

4.21

Medlemsstaterne videresender detaildata og aggregerede data i et sikret elektronisk format.

| 4.22 | Medlemsstaterne kan kun afvise at videresende de relevante detaildata og aggregerede data, hvis der er en risiko for, at fysiske og/eller juridiske personer kan identificeres, eller i de tilfælde, hvor en slutbruger ikke opfylder de i forslaget til forordning fastsatte forpligtelser. |
| --- | --- |

4.22

Medlemsstaterne kan kun afvise at videresende de relevante detaildata og aggregerede data, hvis der er en risiko for, at fysiske og/eller juridiske personer kan identificeres, eller i de tilfælde, hvor en slutbruger ikke opfylder de i forslaget til forordning fastsatte forpligtelser.

| 4.23 | Hvad angår forvaltningen og anvendelsen af de indsamlede data, ønsker EØSU at understrege, at det er vigtigt at sikre en fortrolig behandling af de indsamlede primære data, navnlig data om fartøjers aktiviteter på grundlag af oplysninger fra satellitovervågning, og anmoder derfor Kommissionen om i disse tilfælde at indføre en differentieret behandling. |
| --- | --- |

4.23

Hvad angår forvaltningen og anvendelsen af de indsamlede data, ønsker EØSU at understrege, at det er vigtigt at sikre en fortrolig behandling af de indsamlede primære data, navnlig data om fartøjers aktiviteter på grundlag af oplysninger fra satellitovervågning, og anmoder derfor Kommissionen om i disse tilfælde at indføre en differentieret behandling.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand

for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1543/2000 af 29. juni 2000 om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling og forvaltning af fiskeridata, der er nødvendige til gennemførelse af den fælles fiskeripolitik (EUT L 176 af 15.7.2000) samt andre forordninger om indsamling og forvaltning af fiskeridata.

1

(2)  KOM(2007) 196 endelig af 18.4.2007.

2

(3)  EUT L 160 af 14.6.2006.

3

(4)  NAT/280 — CESE 1490/2005 — EUT C 65 af 17.3.2006.

4

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/57

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug«

KOM(2007) 292 endelig — 2007/0102 (COD)

(2008/C 10/15)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 2. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, litra b), at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Ludvík Jírovec til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 152 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner

| 1.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg tager de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger til efterretning. |
| --- | --- |

1.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg tager de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger til efterretning.

| 1.2 | EØSU bifalder en forenkling og præcisering af den lovgivning, der finder anvendelse på både borgere og virksomheder, som fremstiller veterinærlægemidler til dyr. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bifalder en forenkling og præcisering af den lovgivning, der finder anvendelse på både borgere og virksomheder, som fremstiller veterinærlægemidler til dyr.

| 1.3 | Direktivforslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, eftersom der kun forskrives begrænsede ændringer på grundlag af de seneste videnskabelige data og ekspertudtalelser. |
| --- | --- |

1.3

Direktivforslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, eftersom der kun forskrives begrænsede ændringer på grundlag af de seneste videnskabelige data og ekspertudtalelser.

| 1.4 | Direktivforslagets anvendelsesområde omfatter ligeledes indførsel fra tredjelande af dyrearter bestemt til fødevareproduktion. |
| --- | --- |

1.4

Direktivforslagets anvendelsesområde omfatter ligeledes indførsel fra tredjelande af dyrearter bestemt til fødevareproduktion.

| 1.5 | Direktivforslaget er ikke i modstrid med de forpligtelser, der blev indgået inden for rammerne af WTO. |
| --- | --- |

1.5

Direktivforslaget er ikke i modstrid med de forpligtelser, der blev indgået inden for rammerne af WTO.

| 1.6 | Manglende fremtidig adgang til østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf vil kun have ubetydelige konsekvenser for landmænd og dyrevelfærd. |
| --- | --- |

1.6

Manglende fremtidig adgang til østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf vil kun have ubetydelige konsekvenser for landmænd og dyrevelfærd.

| 1.7 | Det er ikke nødvendigt at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer. |
| --- | --- |

1.7

Det er ikke nødvendigt at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer.

| 1.8 | Konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder vil ligeledes være næsten ikke-eksisterende. |
| --- | --- |

1.8

Konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder vil ligeledes være næsten ikke-eksisterende.

2.   Formålet med direktivforslaget

| 2.1 | Formålet med direktivforslaget er at ændre direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 som ændret ved direktiv 2003/74/EF. Direktivforslaget forbyder markedsføring af visse stoffer med henblik på indgift i dyr, hvoraf kød og produkter er bestemt til konsum, til andre formål end dem, der er omhandlet i artikel 4, punkt 2).
  Liste over forbudte stoffer:
  Liste A:






  — | Thyreostatika, |
| --- | --- | --- |

2.1

Formålet med direktivforslaget er at ændre direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 som ændret ved direktiv 2003/74/EF. Direktivforslaget forbyder markedsføring af visse stoffer med henblik på indgift i dyr, hvoraf kød og produkter er bestemt til konsum, til andre formål end dem, der er omhandlet i artikel 4, punkt 2).

Liste over forbudte stoffer:

Liste A:

—

Thyreostatika,

| — | Stilbener, stilbenderivater, salte og estere heraf, |
| --- | --- |

—

Stilbener, stilbenderivater, salte og estere heraf,

| — | Østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf |
| --- | --- |

—

Østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf

Liste B:

| — | Beta-agonister |
| --- | --- |

—

Beta-agonister

| 2.2 | Der foreslås følgende ændringer:






  a) | Udelukke selskabsdyr fra lovgivningens anvendelsesområde, |
| --- | --- | --- |

2.2

Der foreslås følgende ændringer:

a)

Udelukke selskabsdyr fra lovgivningens anvendelsesområde,

| b) | Helt at forbyde anvendelse af østradiol 17 ß i dyr bestemt til fødevareproduktion. |
| --- | --- |

b)

Helt at forbyde anvendelse af østradiol 17 ß i dyr bestemt til fødevareproduktion.

| 2.3 | Kommissionen foreslår kun at indføre meget begrænsede ændringer, som er nødvendige for at undgå yderligere lidelser hos selskabsdyr på grund af manglende adgang til en hensigtsmæssig behandling og for at tage hensyn til den videnskabelige rådgivning og ekspertrådgivningen vedrørende østradiol 17 ß (1). |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen foreslår kun at indføre meget begrænsede ændringer, som er nødvendige for at undgå yderligere lidelser hos selskabsdyr på grund af manglende adgang til en hensigtsmæssig behandling og for at tage hensyn til den videnskabelige rådgivning og ekspertrådgivningen vedrørende østradiol 17 ß (1).

3.   Baggrund

| 3.1 | Artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 96/22/EF forbyder specifikt markedsføring af de stoffer, der er opført i bilag II, med henblik på indgift i dyr af »alle arter«. |
| --- | --- |

3.1

Artikel 2, litra a), i Rådets direktiv 96/22/EF forbyder specifikt markedsføring af de stoffer, der er opført i bilag II, med henblik på indgift i dyr af »alle arter«.

| 3.2 | En sammenligning af priser på produkter med thyreostatisk virkning viser, at det fra et økonomisk synspunkt ikke er rentabelt at anvende dem på dyr, der er bestemt til fødevareproduktion. |
| --- | --- |

3.2

En sammenligning af priser på produkter med thyreostatisk virkning viser, at det fra et økonomisk synspunkt ikke er rentabelt at anvende dem på dyr, der er bestemt til fødevareproduktion.

| 3.3 | Den ulovlige anvendelse kan snarere tilskrives ulovlig fremstilling eller import af disse stoffer. Der er i de sidste fem år ikke påvist illegal brug af stilbener, stilbenderivater, salte og estere af disse. |
| --- | --- |

3.3

Den ulovlige anvendelse kan snarere tilskrives ulovlig fremstilling eller import af disse stoffer. Der er i de sidste fem år ikke påvist illegal brug af stilbener, stilbenderivater, salte og estere af disse.

| 3.4 | Dette direktiv muliggør ikke markedsføringstilladelse til produkter, der indeholder stoffer til behandling af hyperthyreoidisme hos selskabsdyr. |
| --- | --- |

3.4

Dette direktiv muliggør ikke markedsføringstilladelse til produkter, der indeholder stoffer til behandling af hyperthyreoidisme hos selskabsdyr.

| 3.5 | I 1981 forbød EU ved direktiv 81/602/EØF anvendelsen af stoffer med hormonal virkning som vækstfremmere i husdyr, herunder østradiol 17 ß. |
| --- | --- |

3.5

I 1981 forbød EU ved direktiv 81/602/EØF anvendelsen af stoffer med hormonal virkning som vækstfremmere i husdyr, herunder østradiol 17 ß.

| 3.6 | Selv om den oprindelige hensigt med direktiv 96/22/EF var at forbyde anvendelsen af østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf til alle formål, begrænsede man i sidste ende blot de omstændigheder, under hvilke østradiol 17 ß må indgives med andre formål for øje end vækstfremme. Dette stof må betragtes som et komplet carcinogen, da det har både tumorfremkaldende og tumorfremmende virkninger. |
| --- | --- |

3.6

Selv om den oprindelige hensigt med direktiv 96/22/EF var at forbyde anvendelsen af østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf til alle formål, begrænsede man i sidste ende blot de omstændigheder, under hvilke østradiol 17 ß må indgives med andre formål for øje end vækstfremme. Dette stof må betragtes som et komplet carcinogen, da det har både tumorfremkaldende og tumorfremmende virkninger.

| 3.7 | I den rapport, der blev forelagt Rådet og Europa-Parlamentet den 11. oktober 2005, blev det konkluderet, at man kan forbyde anvendelsen af ovennævnte stof til dyr, der er bestemt til fødevareproduktion, eftersom alternativer såsom prostaglandiner allerede er almindeligt anvendt. |
| --- | --- |

3.7

I den rapport, der blev forelagt Rådet og Europa-Parlamentet den 11. oktober 2005, blev det konkluderet, at man kan forbyde anvendelsen af ovennævnte stof til dyr, der er bestemt til fødevareproduktion, eftersom alternativer såsom prostaglandiner allerede er almindeligt anvendt.

| 3.8 | Selskabsdyr med hyperthyreoidisme påføres desuden ofte unødvendige lidelser, fordi der stadig ikke findes en hensigtsmæssig behandling. |
| --- | --- |

3.8

Selskabsdyr med hyperthyreoidisme påføres desuden ofte unødvendige lidelser, fordi der stadig ikke findes en hensigtsmæssig behandling.

4.   Bemærkninger

| 4.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg tager de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger til efterretning. |
| --- | --- |

4.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg tager de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger til efterretning.

| 4.2 | De ændringer, der foreslås med hensyn til østradiol 17 ß, er en direkte konsekvens af artikel 11a i direktiv 2003/74/EF. |
| --- | --- |

4.2

De ændringer, der foreslås med hensyn til østradiol 17 ß, er en direkte konsekvens af artikel 11a i direktiv 2003/74/EF.

| 4.3 | De foreslåede ændringer er yderst begrænsede og nødvendige for i fremtiden at undgå yderligere lidelser hos selskabsdyr på grund af manglende behandling. |
| --- | --- |

4.3

De foreslåede ændringer er yderst begrænsede og nødvendige for i fremtiden at undgå yderligere lidelser hos selskabsdyr på grund af manglende behandling.

| 4.4 | Dyreejere, praktiserende dyrlæger, veterinærlægemiddelindustrien og medlemsstaternes godkendelsesmyndigheder vil blive berørt af dette forslag. |
| --- | --- |

4.4

Dyreejere, praktiserende dyrlæger, veterinærlægemiddelindustrien og medlemsstaternes godkendelsesmyndigheder vil blive berørt af dette forslag.

| 4.5 | Forslaget vil bidrage til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for mennesker. |
| --- | --- |

4.5

Forslaget vil bidrage til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for mennesker.

| 4.6 | Ved udstedelse af nye godkendelser skal der imidlertid tages højde for risikoen for forkert anvendelse. Ansøgninger, der kan give anledning til misbrug, kan således afvises. |
| --- | --- |

4.6

Ved udstedelse af nye godkendelser skal der imidlertid tages højde for risikoen for forkert anvendelse. Ansøgninger, der kan give anledning til misbrug, kan således afvises.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  »Prevention and Control of Animal Diseases« (Forebyggelse af og kontrol med dyresygdomme)

1

(http://ec.europa.eu/food/animal/resources/publications_en.htm).

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/58

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer«

KOM(2007) 368 endelig — 2007/0128 (COD)

(2008/C 10/16)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 26. juli 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som det desuden tidligere har behandlet i sine udtalelser CESE 308/2004 af 25. februar 2004 og CESE 1571/2006 af 13. december 2006 (1), besluttede det på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, med 163 stemmer for, 1 imod og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer«, KOM(2003) 424 endelig — 2003/0165 COD (EFT C 110 af 30.4.2004) og dets udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. .../... om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer«, KOM(2006) 607 endelig — 2006/0195 COD (EUT C 325 af 30.12.2006).

1

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/59

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Integration af verdenshandlen og outsourcing. Hvordan skal de nye udfordringer tackles?«

(2008/C 10/17)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 16. februar 2007 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om Den integration af verdenshandlen og outsourcing. Hvordan skal de nye udfordringer tackles?

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI), som udpegede Gustav Zöhrer til ordfører og Göran Lagerholm til medordfører. CCMI vedtog sin udtalelse den 12. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26.-27. september 2007 (mødet den 26. september) følgende udtalelse med 151 stemmer for, 1 imod og 8 hverken for eller imod.

1.   Resumé

| 1.1 | Ændringerne i handelsmønstrene og den tiltagende integration af de nationale økonomier i verdenshandelssystemet skyldes en lang række faktorer. En af de vigtigste er udviklingen af en international produktionsdeling, der har medført, at stigende mængder af mellemprodukter (varer og tjenesteydelser) handles på forskellige stadier af produktionsprocessen. Denne handel med mellemprodukter er en væsentlig drivkraft for industrielle ændringer og udgør en særlig form for international arbejdsdeling. |
| --- | --- |

1.1

Ændringerne i handelsmønstrene og den tiltagende integration af de nationale økonomier i verdenshandelssystemet skyldes en lang række faktorer. En af de vigtigste er udviklingen af en international produktionsdeling, der har medført, at stigende mængder af mellemprodukter (varer og tjenesteydelser) handles på forskellige stadier af produktionsprocessen. Denne handel med mellemprodukter er en væsentlig drivkraft for industrielle ændringer og udgør en særlig form for international arbejdsdeling.

| 1.2 | Outsourcing måles her på grundlag af de eksterne handelsstrømme med mellemprodukter, hvilket afviger fra den traditionelle definition og giver visse overlapninger med den såkaldte »off-shoring«. For at være mere præcis kunne man derfor tale om »offshore-outsourcing«. |
| --- | --- |

1.2

Outsourcing måles her på grundlag af de eksterne handelsstrømme med mellemprodukter, hvilket afviger fra den traditionelle definition og giver visse overlapninger med den såkaldte »off-shoring«. For at være mere præcis kunne man derfor tale om »offshore-outsourcing«.

| 1.3 | Der er en række årsager til denne offshore-outsourcing. Lave arbejdskraftomkostninger (lavere lønninger og/eller social beskyttelse) er nok de mest omdiskuterede. Derudover spiller dog også råstofpriserne eller den korte afstand til nye vækstmarkeder en væsentlig rolle. Men også lavere omkostninger som følge af en mindre streng miljølovgivning eller skattefordele kan være udløsende faktorer for offshore-outsourcing. |
| --- | --- |

1.3

Der er en række årsager til denne offshore-outsourcing. Lave arbejdskraftomkostninger (lavere lønninger og/eller social beskyttelse) er nok de mest omdiskuterede. Derudover spiller dog også råstofpriserne eller den korte afstand til nye vækstmarkeder en væsentlig rolle. Men også lavere omkostninger som følge af en mindre streng miljølovgivning eller skattefordele kan være udløsende faktorer for offshore-outsourcing.

| 1.3.1 | Fænomenet offshore-outsourcing er ikke nyt, men et synonym for en produktionsmæssig arbejdsdeling, hvor virksomheder specialiserer sig i at fremstille det, som de kan bedst og mest omkostningseffektivt. Informationsteknologi og billig kommunikation fremskynder denne udvikling og muliggør grænseoverskridende handel på mange nye områder — frem for alt i servicesektoren. |
| --- | --- |

1.3.1

Fænomenet offshore-outsourcing er ikke nyt, men et synonym for en produktionsmæssig arbejdsdeling, hvor virksomheder specialiserer sig i at fremstille det, som de kan bedst og mest omkostningseffektivt. Informationsteknologi og billig kommunikation fremskynder denne udvikling og muliggør grænseoverskridende handel på mange nye områder — frem for alt i servicesektoren.

| 1.3.2 | Et effektivt transportsystem til overkommelige priser er en grundlæggende forudsætning for offshore-outsourcing. |
| --- | --- |

1.3.2

Et effektivt transportsystem til overkommelige priser er en grundlæggende forudsætning for offshore-outsourcing.

| 1.4 | Mængden af varer, der handles på verdensplan er i dag 15 gange større end i 1950, og deres andel af verdens BNP er tredoblet. Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser udviser i mellemtiden samme vækstrater som handlen med varer og vokser hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af den internationale handel udgør knap 20 %. |
| --- | --- |

1.4

Mængden af varer, der handles på verdensplan er i dag 15 gange større end i 1950, og deres andel af verdens BNP er tredoblet. Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser udviser i mellemtiden samme vækstrater som handlen med varer og vokser hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af den internationale handel udgør knap 20 %.

| 1.5 | I perioden fra 1992 til 2003 er der sket en stigning i mellemprodukternes (fra 52,9 til 54,1 %) og kapitalgodernes (fra 14,9 til 16,6 %) andel af den samlede import, mens forbrugsgodernes andel er faldet en smule. For mellemprodukter er der en klar forskydning i retning af kategorien halvfabrikata og komponenter. |
| --- | --- |

1.5

I perioden fra 1992 til 2003 er der sket en stigning i mellemprodukternes (fra 52,9 til 54,1 %) og kapitalgodernes (fra 14,9 til 16,6 %) andel af den samlede import, mens forbrugsgodernes andel er faldet en smule. For mellemprodukter er der en klar forskydning i retning af kategorien halvfabrikata og komponenter.

| 1.6 | Også regionalt set er der forskellige udviklingstendenser. Mens mellemprodukternes andel af importen i EU-15, Japan og USA er faldet, er den steget i Kina, Sydøstasien og de nye EU-medlemsstater (EU-10). |
| --- | --- |

1.6

Også regionalt set er der forskellige udviklingstendenser. Mens mellemprodukternes andel af importen i EU-15, Japan og USA er faldet, er den steget i Kina, Sydøstasien og de nye EU-medlemsstater (EU-10).

| 1.7 | Den hastige vækst i handlen med tjenesteydelser skyldes først og fremmest vækst i kategorien »Øvrige tjenesteydelser«. Denne kategori omfatter tjenesteydelser til erhvervslivet. Finansielle og it-relaterede tjenesteydelser udviser en særlig dynamik. Vinderne i forbindelse med outsourcing af tjenesteydelser er USA, EU-15 og Indien med Indien som det land, der relativt set har høstet flest fordele. |
| --- | --- |

1.7

Den hastige vækst i handlen med tjenesteydelser skyldes først og fremmest vækst i kategorien »Øvrige tjenesteydelser«. Denne kategori omfatter tjenesteydelser til erhvervslivet. Finansielle og it-relaterede tjenesteydelser udviser en særlig dynamik. Vinderne i forbindelse med outsourcing af tjenesteydelser er USA, EU-15 og Indien med Indien som det land, der relativt set har høstet flest fordele.

| 1.8 | Alt i alt har EU med succes forsvaret sin førende position i verdenshandlen, hvad angår såvel varer som tjenesteydelser. Den europæiske økonomi er markedsfører inden for en lang række mellemteknologiske industrier og i kapitalintensive produkter. Anledning til bekymring giver det voksende handelsbalanceunderskud med Asien og beskedne resultater for EU på ikt-området. |
| --- | --- |

1.8

Alt i alt har EU med succes forsvaret sin førende position i verdenshandlen, hvad angår såvel varer som tjenesteydelser. Den europæiske økonomi er markedsfører inden for en lang række mellemteknologiske industrier og i kapitalintensive produkter. Anledning til bekymring giver det voksende handelsbalanceunderskud med Asien og beskedne resultater for EU på ikt-området.

| 1.9 | Gennem offshore-outsourcing stiger handlen, hvilket alt i alt øger velstanden. Udvalget er dog klar over, at der i denne situation ikke kun er vindere, men også tabere, der i reglen er lettere at identificere end vinderne, idet de berøres umiddelbart (f.eks. arbejdstagere, der mister deres job). |
| --- | --- |

1.9

Gennem offshore-outsourcing stiger handlen, hvilket alt i alt øger velstanden. Udvalget er dog klar over, at der i denne situation ikke kun er vindere, men også tabere, der i reglen er lettere at identificere end vinderne, idet de berøres umiddelbart (f.eks. arbejdstagere, der mister deres job).

| 1.10 | Med udgangspunkt i den for EU samlet set positive udvikling i handlen med mellemprodukter må der slås til lyd for, at EU indtager en positiv og aktiv holdning til en fri, men fair verdenshandel og en aktiv globaliseringsstrategi. Dog fortjener fordelingen af de derved opnåede fordele internt i EU den allerstørste opmærksomhed. |
| --- | --- |

1.10

Med udgangspunkt i den for EU samlet set positive udvikling i handlen med mellemprodukter må der slås til lyd for, at EU indtager en positiv og aktiv holdning til en fri, men fair verdenshandel og en aktiv globaliseringsstrategi. Dog fortjener fordelingen af de derved opnåede fordele internt i EU den allerstørste opmærksomhed.

| 1.11 | EU skal arbejde for rimelige vilkår og en bæredygtig udvikling (økonomisk, socialt og miljømæssigt) i verdenshandlen. |
| --- | --- |

1.11

EU skal arbejde for rimelige vilkår og en bæredygtig udvikling (økonomisk, socialt og miljømæssigt) i verdenshandlen.

| 1.12 | EU bør være bevidst om sine stærke sider og styrke disse. Netop de ovennævnte sektorer med mellemteknologi er ofte kendetegnet ved en høj grad af innovation. Derudover må der dog også foretages såvel materielle som idemæssige investeringer på nye områder. |
| --- | --- |

1.12

EU bør være bevidst om sine stærke sider og styrke disse. Netop de ovennævnte sektorer med mellemteknologi er ofte kendetegnet ved en høj grad af innovation. Derudover må der dog også foretages såvel materielle som idemæssige investeringer på nye områder.

| 1.13 | Set i lyset af udviklingen i offshore-outsourcing er der et stort behov for yderligere detaljerede analyser. Udvalget anbefaler, at Kommissionen iværksætter sådanne analyser, der også bør indeholde mulige scenarier på kort og mellemlangt sigt, under inddragelse af de berørte aktører. Sådanne analyser kan ligeledes udgøre en del af sektorundersøgelserne inden for rammerne af den nye industripolitik, og analyserne kan danne grundlag for arbejdsmarkedsdialogen på sektorniveau. |
| --- | --- |

1.13

Set i lyset af udviklingen i offshore-outsourcing er der et stort behov for yderligere detaljerede analyser. Udvalget anbefaler, at Kommissionen iværksætter sådanne analyser, der også bør indeholde mulige scenarier på kort og mellemlangt sigt, under inddragelse af de berørte aktører. Sådanne analyser kan ligeledes udgøre en del af sektorundersøgelserne inden for rammerne af den nye industripolitik, og analyserne kan danne grundlag for arbejdsmarkedsdialogen på sektorniveau.

| 1.14 | De vigtigste svar på de europæiske udfordringer som følge af integrationen i verdenshandlen og den tiltagende off-shoring af europæisk produktion findes i Lissabon-strategien. Udvalget understreger i den forbindelse, at følgende punkter er afgørende for, at et fleksibelt og konkurrencedygtigt Europa kan håndtere globaliseringsprocessen:






  — | Fuldførelse og styrkelse af det indre marked |
| --- | --- | --- |

1.14

De vigtigste svar på de europæiske udfordringer som følge af integrationen i verdenshandlen og den tiltagende off-shoring af europæisk produktion findes i Lissabon-strategien. Udvalget understreger i den forbindelse, at følgende punkter er afgørende for, at et fleksibelt og konkurrencedygtigt Europa kan håndtere globaliseringsprocessen:

—

Fuldførelse og styrkelse af det indre marked

| — | Øget satsning på innovation |
| --- | --- |

—

Øget satsning på innovation

| — | Flere beskæftigelsesincitamenter. |
| --- | --- |

—

Flere beskæftigelsesincitamenter.

2.   Centrale elementer og baggrund for udtalelsen

| 2.1 | Ændringerne i handelsmønstrene og den tiltagende integration af de nationale økonomier i verdenshandelssystemet skyldes en lang række faktorer (handelsliberalisering, faldende transport- og kommunikationsomkostninger, øget indkomstniveau, større international arbejdsdeling etc.). En af de vigtigste faktorer er udviklingen af en international produktionsdeling, der har medført, at stigende mængder af mellemprodukter (varer og tjenesteydelser) handles på de forskellige stadier i produktionsprocessen. Denne stigning i handlen med mellemprodukter, der her betegnes som »outsourcing«, tydeliggør omstruktureringen af talrige produktionsprocesser på globalt og regionalt niveau og kan også registreres på mange områder i servicesektoren. |
| --- | --- |

2.1

Ændringerne i handelsmønstrene og den tiltagende integration af de nationale økonomier i verdenshandelssystemet skyldes en lang række faktorer (handelsliberalisering, faldende transport- og kommunikationsomkostninger, øget indkomstniveau, større international arbejdsdeling etc.). En af de vigtigste faktorer er udviklingen af en international produktionsdeling, der har medført, at stigende mængder af mellemprodukter (varer og tjenesteydelser) handles på de forskellige stadier i produktionsprocessen. Denne stigning i handlen med mellemprodukter, der her betegnes som »outsourcing«, tydeliggør omstruktureringen af talrige produktionsprocesser på globalt og regionalt niveau og kan også registreres på mange områder i servicesektoren.

| 2.2 | Industrilandenes traditionelle komparative fordele med hensyn til arbejdstagernes faglige kvalifikationer og den tekniske knowhow om henholdsvis produkter og produktionsproces er udsat for et stadigt større pres fra forskellige retninger. I denne situation med hurtige forandringer ser EU sig stillet over for nye konkurrenter, der er dukket op i et stort antal industrisektorer og en servicesektor med høj merværdi. Dermed vokser udfordringerne for EU's virksomheder i et rasende tempo. |
| --- | --- |

2.2

Industrilandenes traditionelle komparative fordele med hensyn til arbejdstagernes faglige kvalifikationer og den tekniske knowhow om henholdsvis produkter og produktionsproces er udsat for et stadigt større pres fra forskellige retninger. I denne situation med hurtige forandringer ser EU sig stillet over for nye konkurrenter, der er dukket op i et stort antal industrisektorer og en servicesektor med høj merværdi. Dermed vokser udfordringerne for EU's virksomheder i et rasende tempo.

| 2.3 | Handlen med mellemprodukter er en væsentlig drivkraft for industrielle ændringer og udgør en særlig form for international arbejdsdeling, der hurtigt er i færd med at fortrænge mere traditionelle former for internationalisering. Det er indlysende, at globaliseringen af markeder, i samspil med de teknologiske fremskridt, har muliggjort en opsplitning af et givet produkts fremstillingsproces til utallige på hinanden følgende upstream-downstream trin, sædvanligvis spredt ud over en række forskellige lande. |
| --- | --- |

2.3

Handlen med mellemprodukter er en væsentlig drivkraft for industrielle ændringer og udgør en særlig form for international arbejdsdeling, der hurtigt er i færd med at fortrænge mere traditionelle former for internationalisering. Det er indlysende, at globaliseringen af markeder, i samspil med de teknologiske fremskridt, har muliggjort en opsplitning af et givet produkts fremstillingsproces til utallige på hinanden følgende upstream-downstream trin, sædvanligvis spredt ud over en række forskellige lande.

| 2.4 | I denne udtalelse skal det på den ene side undersøges, hvordan outsourcing af varer og tjenesteydelser på verdensplan hovedsageligt fremmes af udviklingen i de asiatiske lande, primært Kina og Indien, samt integrationen af de nye medlemsstater i EU. På den anden side drejer det sig om at fastslå, om og i hvilket omfang EU er sårbar over for de nye globale handelsmagter, der opstår, og over for det heraf følgende skift i de globale komparative fordele, særligt i forbindelse med de markeder, hvor EU på nuværende tidspunkt er førende. Det er i første række markeder, der er kendetegnet ved mellemteknologi og kapitalintensive varer, som f.eks. bil- og lægemiddelindustrien samt markedet for specialiseret udstyr. |
| --- | --- |

2.4

I denne udtalelse skal det på den ene side undersøges, hvordan outsourcing af varer og tjenesteydelser på verdensplan hovedsageligt fremmes af udviklingen i de asiatiske lande, primært Kina og Indien, samt integrationen af de nye medlemsstater i EU. På den anden side drejer det sig om at fastslå, om og i hvilket omfang EU er sårbar over for de nye globale handelsmagter, der opstår, og over for det heraf følgende skift i de globale komparative fordele, særligt i forbindelse med de markeder, hvor EU på nuværende tidspunkt er førende. Det er i første række markeder, der er kendetegnet ved mellemteknologi og kapitalintensive varer, som f.eks. bil- og lægemiddelindustrien samt markedet for specialiseret udstyr.

| 2.5 | Fænomenet virksomhedsudflytninger behandles ikke i denne udtalelse, da det allerede har været genstand for andre af udvalgets udtalelser. |
| --- | --- |

2.5

Fænomenet virksomhedsudflytninger behandles ikke i denne udtalelse, da det allerede har været genstand for andre af udvalgets udtalelser.

| 2.6 | Sammenfattende betyder dette, at vi står over for et interessant industrielt fænomen, der vil tvinge virksomhederne i EU til at forbedre de komparative fordele, de hidtil har nydt godt af, men som ikke længere kan tages for givet, selv på helt nye områder som serviceøkonomien. Gennem en undersøgelse af denne udviklingsproces, vil det være muligt at identificere nuværende og fremtidige svage sektorer og tilskynde EU's industrier til i god tid at træffe de rigtige beslutninger. |
| --- | --- |

2.6

Sammenfattende betyder dette, at vi står over for et interessant industrielt fænomen, der vil tvinge virksomhederne i EU til at forbedre de komparative fordele, de hidtil har nydt godt af, men som ikke længere kan tages for givet, selv på helt nye områder som serviceøkonomien. Gennem en undersøgelse af denne udviklingsproces, vil det være muligt at identificere nuværende og fremtidige svage sektorer og tilskynde EU's industrier til i god tid at træffe de rigtige beslutninger.

3.   Verdenshandlens udvikling

| 3.1 | Grundlaget for den videre analyse er en undersøgelse, som Kommissionens GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender offentliggjorde, »Economic Papers« nr. 259 fra oktober 2006 (1). |
| --- | --- |

3.1

Grundlaget for den videre analyse er en undersøgelse, som Kommissionens GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender offentliggjorde, »Economic Papers« nr. 259 fra oktober 2006 (1).

| 3.1.1 | Denne undersøgelse baserer sig på perioden 1990 — 2003. Denne periode er interessant, idet der for Europas vedkommende skete afgørende ændringer i verdenshandlen i starten af 1990'erne. Folkerepublikken Kina intensiverede sin deltagelse i den internationale handel, hvilket i sidste ende førte til landets tilslutning til Verdenshandelsorganisationen (WTO). Den yderligere realisering af det indre marked medførte en styrkelse af integrationen internt i EU. De central- og østeuropæiske landes politiske og økonomiske åbning og deres integration i EU har medført en udvidelse af det indre marked. I begyndelsen af denne periode havde EU 12 medlemsstater, i dag er det 27. |
| --- | --- |

3.1.1

Denne undersøgelse baserer sig på perioden 1990 — 2003. Denne periode er interessant, idet der for Europas vedkommende skete afgørende ændringer i verdenshandlen i starten af 1990'erne. Folkerepublikken Kina intensiverede sin deltagelse i den internationale handel, hvilket i sidste ende førte til landets tilslutning til Verdenshandelsorganisationen (WTO). Den yderligere realisering af det indre marked medførte en styrkelse af integrationen internt i EU. De central- og østeuropæiske landes politiske og økonomiske åbning og deres integration i EU har medført en udvidelse af det indre marked. I begyndelsen af denne periode havde EU 12 medlemsstater, i dag er det 27.

| 3.1.2 | Samtidig er der ligeledes sket væsentlige ændringer i Indien, Rusland og Latinamerika (først og fremmest Brasilien), der har ført til en styrkelse af disse landes position i verdenshandlen. |
| --- | --- |

3.1.2

Samtidig er der ligeledes sket væsentlige ændringer i Indien, Rusland og Latinamerika (først og fremmest Brasilien), der har ført til en styrkelse af disse landes position i verdenshandlen.

| 3.1.3 | Da der for perioden efter 2003 ikke forelå pålidelige oplysninger ved denne undersøgelses afslutning, kan der ikke drages velfunderede konklusioner vedrørende den senere udvikling. Man må dog gå ud fra, at i de tilfælde hvor der i undersøgelsen tales om EU-10 vil være tale om lignende tendenser for Bulgarien og Rumænien. Derudover viser udviklingen i tekstilindustrien, at tempoet i den skitserede udvikling snarere er tiltagende. |
| --- | --- |

3.1.3

Da der for perioden efter 2003 ikke forelå pålidelige oplysninger ved denne undersøgelses afslutning, kan der ikke drages velfunderede konklusioner vedrørende den senere udvikling. Man må dog gå ud fra, at i de tilfælde hvor der i undersøgelsen tales om EU-10 vil være tale om lignende tendenser for Bulgarien og Rumænien. Derudover viser udviklingen i tekstilindustrien, at tempoet i den skitserede udvikling snarere er tiltagende.

| 3.2 | Mængden af varer, der handles på verdensplan er i dag 15 gange større end i 1950, og deres andel af verdens BNP er tredoblet. Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser udviser i mellemtiden samme vækstrater som handlen med varer (siden 1990 ca. 6 % om året i gennemsnit) og vokser hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af den internationale handel udgør knap 20 %. |
| --- | --- |

3.2

Mængden af varer, der handles på verdensplan er i dag 15 gange større end i 1950, og deres andel af verdens BNP er tredoblet. Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser udviser i mellemtiden samme vækstrater som handlen med varer (siden 1990 ca. 6 % om året i gennemsnit) og vokser hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af den internationale handel udgør knap 20 %.

| 3.2.1 | Mens udviklingen generelt set er stabil, kan man konstatere, at der er tydelige forskelle i vækstraterne for de forskellige produkt- og tjenesteydelseskategorier. |
| --- | --- |

3.2.1

Mens udviklingen generelt set er stabil, kan man konstatere, at der er tydelige forskelle i vækstraterne for de forskellige produkt- og tjenesteydelseskategorier.

| 3.2.2 | Som nævnt indledningsvist er den internationale arbejdsdeling en af de vigtigste udløsende faktorer for udviklingen i verdenshandlen. Denne arbejdsdeling medfører en stadigt stigende vækst i mellemhandlen (varer og tjenesteydelser). Denne voksende mellemhandel (f.eks. med halvfabrikata og komponenter) eller »outsourcing« afspejler, at mange produktionsprocesser er omstruktureret, så de nu har en global/regional base i modsætning til en national, og dette er et udtryk for den enorme stigning i strømmen af direkte udenlandske investeringer fra mindre end 5 % af verdens BNP i 1980 til over 15 % ved udgangen af 1990'erne. Det skal imidlertid bemærkes, at ikke alle direkte udenlandske investeringer automatisk er forbundet med outsourcing. |
| --- | --- |

3.2.2

Som nævnt indledningsvist er den internationale arbejdsdeling en af de vigtigste udløsende faktorer for udviklingen i verdenshandlen. Denne arbejdsdeling medfører en stadigt stigende vækst i mellemhandlen (varer og tjenesteydelser). Denne voksende mellemhandel (f.eks. med halvfabrikata og komponenter) eller »outsourcing« afspejler, at mange produktionsprocesser er omstruktureret, så de nu har en global/regional base i modsætning til en national, og dette er et udtryk for den enorme stigning i strømmen af direkte udenlandske investeringer fra mindre end 5 % af verdens BNP i 1980 til over 15 % ved udgangen af 1990'erne. Det skal imidlertid bemærkes, at ikke alle direkte udenlandske investeringer automatisk er forbundet med outsourcing.

| 3.2.3 | Globale produktionssystemer i tilknytning til udvikling af effektive informations- og kommunikationsteknologier, der fører til outsourcing, eller sagt på en anden måde vertikal specialisering, har konsekvenser for en lang række områder i servicesektoren. |
| --- | --- |

3.2.3

Globale produktionssystemer i tilknytning til udvikling af effektive informations- og kommunikationsteknologier, der fører til outsourcing, eller sagt på en anden måde vertikal specialisering, har konsekvenser for en lang række områder i servicesektoren.

| 3.2.4 | Internationaliseringen af produktionsprocesserne på regionalt henholdsvis globalt plan fører til en stigende handel i industrien og mellem virksomheder. En bestemt national industris eksport er i stigende grad afhængig af importen af mellemprodukter, der er blevet produceret af samme branche eller et multinationalt selskabs datterselskab. |
| --- | --- |

3.2.4

Internationaliseringen af produktionsprocesserne på regionalt henholdsvis globalt plan fører til en stigende handel i industrien og mellem virksomheder. En bestemt national industris eksport er i stigende grad afhængig af importen af mellemprodukter, der er blevet produceret af samme branche eller et multinationalt selskabs datterselskab.

3.3   Et overblik over handlen efter produktionsstadier

| 3.3.1 | Anvendes FN's »Broad Economics Categories Classification« kan man kategorisere varer efter deres sidste anvendelse (f.eks. mellemprodukter, forbrugsgoder eller kapitalgoder). |
| --- | --- |

3.3.1

Anvendes FN's »Broad Economics Categories Classification« kan man kategorisere varer efter deres sidste anvendelse (f.eks. mellemprodukter, forbrugsgoder eller kapitalgoder).

| 3.3.2 | I perioden fra 1992 til 2003 er der sket en stigning i mellemprodukternes andel af den samlede import fra 52,9 til 54,1 % og kapitalgodernes fra 14,9 til 16,6 %, mens forbrugsgodernes andel er faldet en smule. For mellemprodukter er der en klar forskydning i retning af kategorien halvfabrikata og komponenter, hvilket primært er kendetegnende for ikt- og bilindustrien. |
| --- | --- |

3.3.2

I perioden fra 1992 til 2003 er der sket en stigning i mellemprodukternes andel af den samlede import fra 52,9 til 54,1 % og kapitalgodernes fra 14,9 til 16,6 %, mens forbrugsgodernes andel er faldet en smule. For mellemprodukter er der en klar forskydning i retning af kategorien halvfabrikata og komponenter, hvilket primært er kendetegnende for ikt- og bilindustrien.

| 3.3.3 | Også regionalt set er der forskellige udviklingstendenser. Mens mellemprodukternes andel af importen i EU-15, Japan og USA er faldet, er den steget i Kina, Sydøstasien og de nye EU-medlemsstater (EU-10). |
| --- | --- |

3.3.3

Også regionalt set er der forskellige udviklingstendenser. Mens mellemprodukternes andel af importen i EU-15, Japan og USA er faldet, er den steget i Kina, Sydøstasien og de nye EU-medlemsstater (EU-10).

| 3.4 | Disse betragtninger ser bort fra udviklingen i den interne handel i EU-15. Det skal dog bemærkes, at denne udgør langt den største del af de enkelte EU-medlemsstaters handel (mellem 2/3 og 80 %). Outsourcing måles her udelukkende på grundlag af de eksterne handelsstrømme med mellemprodukter, hvilket afviger fra den traditionelle definition og giver visse overlapninger med den såkaldte »offshoring«. For at være mere præcis kunne man derfor tale om »offshore-outsourcing«. |
| --- | --- |

3.4

Disse betragtninger ser bort fra udviklingen i den interne handel i EU-15. Det skal dog bemærkes, at denne udgør langt den største del af de enkelte EU-medlemsstaters handel (mellem 2/3 og 80 %). Outsourcing måles her udelukkende på grundlag af de eksterne handelsstrømme med mellemprodukter, hvilket afviger fra den traditionelle definition og giver visse overlapninger med den såkaldte »offshoring«. For at være mere præcis kunne man derfor tale om »offshore-outsourcing«.

4.   Årsager til den tiltagende offshore-outsourcing

| 4.1 | Der er meget forskellige grunde til, at virksomheder beslutter sig for at flytte deres aktiviteter helt eller delvist til udlandet. For øjeblikket lader de lavere arbejdskraftomkostninger til at være den væsentligste grund. Derudover spiller dog også råstofpriserne eller nærheden til nye vækstmarkeder en vigtig rolle. Lav produktivitet, usikre retsforhold, mangelfuld infrastruktur, ufordelagtige handelsbetingelser (f.eks. told, standarder) og manglende mulighed for kontrol og indgriben, hvis der opstår problemer, kan have en negativ indflydelse på en sådan beslutning. |
| --- | --- |

4.1

Der er meget forskellige grunde til, at virksomheder beslutter sig for at flytte deres aktiviteter helt eller delvist til udlandet. For øjeblikket lader de lavere arbejdskraftomkostninger til at være den væsentligste grund. Derudover spiller dog også råstofpriserne eller nærheden til nye vækstmarkeder en vigtig rolle. Lav produktivitet, usikre retsforhold, mangelfuld infrastruktur, ufordelagtige handelsbetingelser (f.eks. told, standarder) og manglende mulighed for kontrol og indgriben, hvis der opstår problemer, kan have en negativ indflydelse på en sådan beslutning.

| 4.2 | Flytning af produktionsfaciliteter eller outsourcing af varer, virksomhederne tidligere producerede selv, er ikke en ny udvikling. Udskiftningen af indenlandsk arbejdskraft med udenlandsk har været almindelig praksis i alle industrialiserede lande i mange år. Fænomenet outsourcing er i realiteten synonymt med arbejdsdeling og med det faktum, at virksomheder forbliver konkurrencedygtige og omkostningsbevidste, idet de koncentrerer sig om det, som de er bedst til. Det er imidlertid nyt, at informations- og kommunikationsteknologier (ikt) i de seneste år har gjort det muligt at outsource helt nye kategorier af tjenesteydelser (henholdsvis produktfremstilling). It og lave priser på kommunikation gør det i dag nemmere for virksomhederne at outsource de fleste ting, der kan reproduceres/udføres i digital form, såsom it-support, back office, call-centre, programmering af software og visse F&U-funktioner. |
| --- | --- |

4.2

Flytning af produktionsfaciliteter eller outsourcing af varer, virksomhederne tidligere producerede selv, er ikke en ny udvikling. Udskiftningen af indenlandsk arbejdskraft med udenlandsk har været almindelig praksis i alle industrialiserede lande i mange år. Fænomenet outsourcing er i realiteten synonymt med arbejdsdeling og med det faktum, at virksomheder forbliver konkurrencedygtige og omkostningsbevidste, idet de koncentrerer sig om det, som de er bedst til. Det er imidlertid nyt, at informations- og kommunikationsteknologier (ikt) i de seneste år har gjort det muligt at outsource helt nye kategorier af tjenesteydelser (henholdsvis produktfremstilling). It og lave priser på kommunikation gør det i dag nemmere for virksomhederne at outsource de fleste ting, der kan reproduceres/udføres i digital form, såsom it-support, back office, call-centre, programmering af software og visse F&U-funktioner.

| 4.2.1 | På samme måde har ikt muliggjort yderligere outsourcing af vareproduktion, idet mellemprodukter nu uden problemer kan indkøbes hos forskellige leverandører. Just-in-time produktionsteknikker er i vid udstrækning afhængige af ikt for at kunne koordinere fremstilling og levering af dele og komponenter fra forskellige leverandører over kortere eller længere afstande på samme tid. |
| --- | --- |

4.2.1

På samme måde har ikt muliggjort yderligere outsourcing af vareproduktion, idet mellemprodukter nu uden problemer kan indkøbes hos forskellige leverandører. Just-in-time produktionsteknikker er i vid udstrækning afhængige af ikt for at kunne koordinere fremstilling og levering af dele og komponenter fra forskellige leverandører over kortere eller længere afstande på samme tid.

| 4.3 | Outsourcing kan normalt også kombineres med offshoring. Offshoring kan bestå i en overdragelse af bestemte opgaver i en organisation til udlandet eller til en uafhængig leverandør.
  Som sagt er dette ikke et helt nyt fænomen. Desuden har den hurtige udvikling i ikt og det dermed forbundne fald i kommunikationsomkostningerne gjort det muligt at anvende grænseoverskridende tjenesteydelser på langt flere områder. I dag kan opgaver som tekniske tegninger til arkitekter, radiologiske evalueringer af røntgenfotos og bestemte juridiske tjenesteydelser løses i udlandet. Derved har udviklingen i ikt øget den internationale handel ved at sænke transaktionsomkostningerne og gøre det muligt at handle med helt nye produkter. Dette er ikke helt ulig konsekvenserne af indførelsen af det internationale containersystem i 1950'erne, der ligeledes fik den internationale handel til at stige (2). |
| --- | --- |

4.3

Outsourcing kan normalt også kombineres med offshoring. Offshoring kan bestå i en overdragelse af bestemte opgaver i en organisation til udlandet eller til en uafhængig leverandør.

Som sagt er dette ikke et helt nyt fænomen. Desuden har den hurtige udvikling i ikt og det dermed forbundne fald i kommunikationsomkostningerne gjort det muligt at anvende grænseoverskridende tjenesteydelser på langt flere områder. I dag kan opgaver som tekniske tegninger til arkitekter, radiologiske evalueringer af røntgenfotos og bestemte juridiske tjenesteydelser løses i udlandet. Derved har udviklingen i ikt øget den internationale handel ved at sænke transaktionsomkostningerne og gøre det muligt at handle med helt nye produkter. Dette er ikke helt ulig konsekvenserne af indførelsen af det internationale containersystem i 1950'erne, der ligeledes fik den internationale handel til at stige (2).

| 4.4 | I denne udtalelse koncentrerer vi os om offshore-outsourcing. I den generelle politiske debat blandes dette emne ofte sammen med emnet direkte udenlandske investeringer (DUI). Der er f.eks. tendenser, der ofte fremhæves som en form for outsourcing/offshoring, men som i realiteten er en udvidelse af forretningsaktiviteter i udlandet med det formål at forsyne de lokale markeder. For at kunne afgøre om en specifik udflytning af en produktionskapacitet er et eksempel på offshoring er det nødvendigt at afgøre, hvilket marked der skal betjenes. En udvidelse af forretningsaktiviteter i udlandet med det ene formål at forsyne udenlandske markeder (horisontalt DUI) vil ikke nødvendigvis — ikke engang på kort sigt — få negative konsekvenser for beskæftigelsen i hjemlandet. Tværtimod: der kan være meget positive følgevirkninger for såvel indtjening som beskæftigelse i firmaets hovedkvarter. |
| --- | --- |

4.4

I denne udtalelse koncentrerer vi os om offshore-outsourcing. I den generelle politiske debat blandes dette emne ofte sammen med emnet direkte udenlandske investeringer (DUI). Der er f.eks. tendenser, der ofte fremhæves som en form for outsourcing/offshoring, men som i realiteten er en udvidelse af forretningsaktiviteter i udlandet med det formål at forsyne de lokale markeder. For at kunne afgøre om en specifik udflytning af en produktionskapacitet er et eksempel på offshoring er det nødvendigt at afgøre, hvilket marked der skal betjenes. En udvidelse af forretningsaktiviteter i udlandet med det ene formål at forsyne udenlandske markeder (horisontalt DUI) vil ikke nødvendigvis — ikke engang på kort sigt — få negative konsekvenser for beskæftigelsen i hjemlandet. Tværtimod: der kan være meget positive følgevirkninger for såvel indtjening som beskæftigelse i firmaets hovedkvarter.

| 4.5 | Selvfølgelig er det ikke kun lavere arbejdskraftomkostninger (lavere lønninger og/eller ringere social sikkerhed) og behovet for at komme tættere på markederne, der får virksomheder til at udflytte produktion. Drivkraften kan også være lavere omkostninger som følge af f.eks. mindre stram miljølovgivning eller skattefordele. Et interessant eksempel på nylig offshoring, der kan illustrere dette, er udviklingen i den europæiske cementindustri. På grund af energiprisernes meget kraftige stigning i Europa — til dels forårsaget af EU's handelssystem for CO2-emissioner — og den direkte begrænsning af industriens CO2-emissioner, har nogle europæiske cementproducenter outsourced produktionen af klinker til Kina. |
| --- | --- |

4.5

Selvfølgelig er det ikke kun lavere arbejdskraftomkostninger (lavere lønninger og/eller ringere social sikkerhed) og behovet for at komme tættere på markederne, der får virksomheder til at udflytte produktion. Drivkraften kan også være lavere omkostninger som følge af f.eks. mindre stram miljølovgivning eller skattefordele. Et interessant eksempel på nylig offshoring, der kan illustrere dette, er udviklingen i den europæiske cementindustri. På grund af energiprisernes meget kraftige stigning i Europa — til dels forårsaget af EU's handelssystem for CO2-emissioner — og den direkte begrænsning af industriens CO2-emissioner, har nogle europæiske cementproducenter outsourced produktionen af klinker til Kina.

| 4.6 | Endelig er et effektivt transportsystem til overkommelige priser en grundlæggende forudsætning for offshore-outsourcing. |
| --- | --- |

4.6

Endelig er et effektivt transportsystem til overkommelige priser en grundlæggende forudsætning for offshore-outsourcing.

5.   Outsourcing i vareproduktionen

| 5.1 | Outsourcing, der i undersøgelsen defineres som udflytning af dele af produktionen til eksterne leverandører eller til egne datterselskaber etableret uden for EU, kendetegnes ved følgende faktorer:






  — | De globale handelsstrømme intensiveres gennem internationaliseringen af produktionsstrukturerne og de stigende globale direkte udenlandske investeringer. |
| --- | --- | --- |

5.1

Outsourcing, der i undersøgelsen defineres som udflytning af dele af produktionen til eksterne leverandører eller til egne datterselskaber etableret uden for EU, kendetegnes ved følgende faktorer:

—

De globale handelsstrømme intensiveres gennem internationaliseringen af produktionsstrukturerne og de stigende globale direkte udenlandske investeringer.

| — | Mellemprodukters (primært halvfabrikata og komponenter) og kapitalgoders andel af den globale import er stigende. Dermed vokser også den interne handel inden for forskellige brancher og virksomheder. |
| --- | --- |

—

Mellemprodukters (primært halvfabrikata og komponenter) og kapitalgoders andel af den globale import er stigende. Dermed vokser også den interne handel inden for forskellige brancher og virksomheder.

| — | Der er sket en tydelig stigning i den komplementerende, gensidige handel mellem industri- og udviklings- henholdsvis vækstøkonomilande. Mellemprodukternes andel af importen i EU-15, USA og Japan er faldende, mens deres andel samtidig er stigende hos de mindre udviklede regionale partnere. |
| --- | --- |

—

Der er sket en tydelig stigning i den komplementerende, gensidige handel mellem industri- og udviklings- henholdsvis vækstøkonomilande. Mellemprodukternes andel af importen i EU-15, USA og Japan er faldende, mens deres andel samtidig er stigende hos de mindre udviklede regionale partnere.

| — | Outsourcing af bestemte dele af produktionen er et særligt kendetegn ved ikt- og bilindustrien, der består af globale virksomheder. |
| --- | --- |

—

Outsourcing af bestemte dele af produktionen er et særligt kendetegn ved ikt- og bilindustrien, der består af globale virksomheder.

6.   Outsourcing af tjenesteydelser

| 6.1 | Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser er steget eksplosivt siden midten af 1990'erne. Den opnåede samme vækstrater som varehandlen og vokser dermed langt hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af det samlede BNP steg fra 3,8 % i 1992 til 5,7 % i 2003. |
| --- | --- |

6.1

Den verdensomspændende handel med tjenesteydelser er steget eksplosivt siden midten af 1990'erne. Den opnåede samme vækstrater som varehandlen og vokser dermed langt hurtigere end BNP. Tjenesteydelsernes andel af det samlede BNP steg fra 3,8 % i 1992 til 5,7 % i 2003.

| 6.2 | Mens kategorierne transport og turisme opnåede vækstrater på højde med væksten i BNP, kan den store vækst i handlen med tjenesteydelser aflæses i kategorien »andre tjenesteydelser«. Denne kategori omfatter tjenesteydelser til erhvervslivet. Finansielle og it-relaterede tjenesteydelser udviser en særlig dynamik. |
| --- | --- |

6.2

Mens kategorierne transport og turisme opnåede vækstrater på højde med væksten i BNP, kan den store vækst i handlen med tjenesteydelser aflæses i kategorien »andre tjenesteydelser«. Denne kategori omfatter tjenesteydelser til erhvervslivet. Finansielle og it-relaterede tjenesteydelser udviser en særlig dynamik.

| 6.3 | Sammenligner man nettoresultater (eksport minus import) er vinderne i forbindelse med outsourcing af tjenesteydelser USA, EU-15 og Indien, med Indien som det land, der relativt set har draget størst fordel af situationen. |
| --- | --- |

6.3

Sammenligner man nettoresultater (eksport minus import) er vinderne i forbindelse med outsourcing af tjenesteydelser USA, EU-15 og Indien, med Indien som det land, der relativt set har draget størst fordel af situationen.

7.   EU's stærke og svage sider

| 7.1 | Alt i alt har EU siden 1990 med succes forsvaret sin førende position i verdenshandlen, hvad angår såvel varer som tjenesteydelser. Dette skyldes til dels, at den investeringsintensive fase i den globale indhentningsproces i starten af 1990'erne begunstigede de industrier, der producerer kapitalintensive varer, og her står EU relativt stærkt. EU er markedsfører inden for en lang række mellemteknologiske industrier og i kapitalintensive produkter. De stærke sider findes i den verdensomspændende bilproduktion, i medicinalindustrien, i produktionen af specialiseret udstyr samt på området finansielle og erhvervsrelaterede tjenesteydelser. |
| --- | --- |

7.1

Alt i alt har EU siden 1990 med succes forsvaret sin førende position i verdenshandlen, hvad angår såvel varer som tjenesteydelser. Dette skyldes til dels, at den investeringsintensive fase i den globale indhentningsproces i starten af 1990'erne begunstigede de industrier, der producerer kapitalintensive varer, og her står EU relativt stærkt. EU er markedsfører inden for en lang række mellemteknologiske industrier og i kapitalintensive produkter. De stærke sider findes i den verdensomspændende bilproduktion, i medicinalindustrien, i produktionen af specialiseret udstyr samt på området finansielle og erhvervsrelaterede tjenesteydelser.

| 7.1.1 | EU's handelsoverskud er i perioden fra 1992 til 2003 steget fra 0,5 til 1,5 % af BNP og bidrager dermed væsentligt til væksten i BNP. |
| --- | --- |

7.1.1

EU's handelsoverskud er i perioden fra 1992 til 2003 steget fra 0,5 til 1,5 % af BNP og bidrager dermed væsentligt til væksten i BNP.

| 7.1.2 | En af EU's væsentligste styrker ligger uden tvivl også i det indre marked som et grundlag, der ikke alene skaber en stabil lovgivningsmæssig ramme, men ligeledes udgør et stort hjemmemarked. Gennem udvidelsen er der sket en del outsourcing til de nye medlemsstater. |
| --- | --- |

7.1.2

En af EU's væsentligste styrker ligger uden tvivl også i det indre marked som et grundlag, der ikke alene skaber en stabil lovgivningsmæssig ramme, men ligeledes udgør et stort hjemmemarked. Gennem udvidelsen er der sket en del outsourcing til de nye medlemsstater.

| 7.1.3 | Undersøgelsen viser, at tendensen til offshore-outsourcing i visse sektorer, som f.eks. bilindustrien, går mod en regional koncentration (EU-15 i de nye medlemsstater; USA i Mexico og Brasilien; Japan i Sydøstasien og Kina). Dette kan først og fremmest forklares med de omkostninger, der er forbundet med de geografiske afstande (f.eks. transportomkostninger). Med hensyn til nye teknologier og tjenesteydelser spiller disse omkostninger imidlertid ikke så stor en rolle. |
| --- | --- |

7.1.3

Undersøgelsen viser, at tendensen til offshore-outsourcing i visse sektorer, som f.eks. bilindustrien, går mod en regional koncentration (EU-15 i de nye medlemsstater; USA i Mexico og Brasilien; Japan i Sydøstasien og Kina). Dette kan først og fremmest forklares med de omkostninger, der er forbundet med de geografiske afstande (f.eks. transportomkostninger). Med hensyn til nye teknologier og tjenesteydelser spiller disse omkostninger imidlertid ikke så stor en rolle.

| 7.2 | Samtidig viser undersøgelsen også, at der er områder, der giver anledning til bekymring. Geografisk set drejer det sig om det voksende handelsunderskud med Asien generelt, og i teknologisk henseende er det EU's relativt beskedne præstationer på ikt-området. Det skal særligt ses i lyset af, at visse udviklingslande stræber efter at komme hurtigt til tops i forædlingskæden, og derfor investerer meget i F&U og uddannelse. |
| --- | --- |

7.2

Samtidig viser undersøgelsen også, at der er områder, der giver anledning til bekymring. Geografisk set drejer det sig om det voksende handelsunderskud med Asien generelt, og i teknologisk henseende er det EU's relativt beskedne præstationer på ikt-området. Det skal særligt ses i lyset af, at visse udviklingslande stræber efter at komme hurtigt til tops i forædlingskæden, og derfor investerer meget i F&U og uddannelse.

| 7.2.1 | Asiens hidtidige succes i verdenshandlen har hovedsageligt ligget på produktområder som ikt, der set fra et europæisk synspunkt har betydet relativt mindre end f.eks. biler, lægemidler eller kemiske produkter. I de sidste 15 år har mange asiatiske lande specialiseret sig i eksporten af ikt-produkter (3). Det må forventes, at disse lande i fremtiden også vil blive aktive inden for industrier, der hidtil har været domineret af EU (som eksemplet med tekstilindustrien viser). |
| --- | --- |

7.2.1

Asiens hidtidige succes i verdenshandlen har hovedsageligt ligget på produktområder som ikt, der set fra et europæisk synspunkt har betydet relativt mindre end f.eks. biler, lægemidler eller kemiske produkter. I de sidste 15 år har mange asiatiske lande specialiseret sig i eksporten af ikt-produkter (3). Det må forventes, at disse lande i fremtiden også vil blive aktive inden for industrier, der hidtil har været domineret af EU (som eksemplet med tekstilindustrien viser).

| 7.2.2 | EU og Kina er stærkt komplementære med hensyn til deres handelsstrukturer, hvor EU specialiserer sig i mellemteknologi og kapitalgoder, mens Kina fokuserer på lavteknologi, arbejdskraftintensive og ikt-relaterede produkter. Dette komplementære mønster slår direkte igennem som positive handelstendenser for EU, hvor mange EU-lande for øjeblikket nyder godt af væsentlige gevinster i deres prisfastsættelsesautonomi i forhold til vækstmarkeder som Kina. Disse resultater tyder på, at store vækstøkonomiers indhentningsproces, herunder Kinas, kan være til gavn for alle, med betydelige indkomststigninger for den enkelte borger i såvel industri- som udviklingslande. |
| --- | --- |

7.2.2

EU og Kina er stærkt komplementære med hensyn til deres handelsstrukturer, hvor EU specialiserer sig i mellemteknologi og kapitalgoder, mens Kina fokuserer på lavteknologi, arbejdskraftintensive og ikt-relaterede produkter. Dette komplementære mønster slår direkte igennem som positive handelstendenser for EU, hvor mange EU-lande for øjeblikket nyder godt af væsentlige gevinster i deres prisfastsættelsesautonomi i forhold til vækstmarkeder som Kina. Disse resultater tyder på, at store vækstøkonomiers indhentningsproces, herunder Kinas, kan være til gavn for alle, med betydelige indkomststigninger for den enkelte borger i såvel industri- som udviklingslande.

| 7.2.3 | Udflytningen af tjenesteydelser til Indien er på nuværende tidspunkt (endnu) kun i beskedent omfang makroøkonomisk relevant. |
| --- | --- |

7.2.3

Udflytningen af tjenesteydelser til Indien er på nuværende tidspunkt (endnu) kun i beskedent omfang makroøkonomisk relevant.

| 7.3 | På mellemlang og lang sigt står EU over for følgende problemer i udenrigshandlen: |
| --- | --- |

7.3

På mellemlang og lang sigt står EU over for følgende problemer i udenrigshandlen:

| 7.3.1 | EU's glimrende resultater i 1990'erne skyldes i vid udstrækning gevinsterne som følge af den indledende, investeringsintensive fase i liberaliseringen af verdenshandlen, hvilket ikke vil fortsætte i al evighed. |
| --- | --- |

7.3.1

EU's glimrende resultater i 1990'erne skyldes i vid udstrækning gevinsterne som følge af den indledende, investeringsintensive fase i liberaliseringen af verdenshandlen, hvilket ikke vil fortsætte i al evighed.

| 7.3.2 | EU har svagheder i mange højteknologiske sektorer, særligt inden for ikt-industrien. |
| --- | --- |

7.3.2

EU har svagheder i mange højteknologiske sektorer, særligt inden for ikt-industrien.

| 7.3.3 | Asien er i færd med at udvikle sig til en potentiel ligeværdig konkurrent inden for visse af EU's dominerende industrier. Kinas lavomkostningsproducenter vil højst sandsynligt dominere en stor del af den arbejdsintensive industri med lavt teknologiniveau. Konsekvenserne vil være større for EU end for USA eller Japan. |
| --- | --- |

7.3.3

Asien er i færd med at udvikle sig til en potentiel ligeværdig konkurrent inden for visse af EU's dominerende industrier. Kinas lavomkostningsproducenter vil højst sandsynligt dominere en stor del af den arbejdsintensive industri med lavt teknologiniveau. Konsekvenserne vil være større for EU end for USA eller Japan.

8.   Vindere og tabere ved offshore-outsourcing

| 8.1 | Offshore-outsourcing giver øget handel, ofte med nye produkttyper og i nye sektorer. Vi ved fra teori og empiriske undersøgelser, at handel skaber velstand, dvs. det må antages, at offshore-outsourcing forøger den globale velfærd. En komplicerende faktor her er imidlertid den kendsgerning, at de omkostningshensyn, der forårsager offshoring af en bestemt produktion, kan skyldes en mindre stram miljølovgivning, der igen får miljømæssige følgevirkninger på globalt plan. Men hvis dette ikke er tilfældet, kan vi antage, at offshoring forøger den globale velfærd. Men vi ved ligeledes, at handel ofte skaber såvel vindere som tabere, og spørgsmålet er, hvem der vil blive de europæiske vindere og tabere som følge af den stigende offshoring. |
| --- | --- |

8.1

Offshore-outsourcing giver øget handel, ofte med nye produkttyper og i nye sektorer. Vi ved fra teori og empiriske undersøgelser, at handel skaber velstand, dvs. det må antages, at offshore-outsourcing forøger den globale velfærd. En komplicerende faktor her er imidlertid den kendsgerning, at de omkostningshensyn, der forårsager offshoring af en bestemt produktion, kan skyldes en mindre stram miljølovgivning, der igen får miljømæssige følgevirkninger på globalt plan. Men hvis dette ikke er tilfældet, kan vi antage, at offshoring forøger den globale velfærd. Men vi ved ligeledes, at handel ofte skaber såvel vindere som tabere, og spørgsmålet er, hvem der vil blive de europæiske vindere og tabere som følge af den stigende offshoring.

| 8.1.1 | Selvfølgelig kan en virksomheds beslutning om at outsource en bestemt funktion vise sig at være uheldig set fra virksomhedens synspunkt. Det kan der være mange grunde til. Kunderne bryder sig måske ikke om at blive betjent af et call-center i udlandet, virksomhederne får måske ikke leveret de påkrævede mellemprodukter i den rette kvalitet på det aftalte tidspunkt, der kan opstå kulturelle misforståelser mellem virksomhed og kunde henover internationale grænser, eller fortrolige oplysninger kan lækkes til konkurrenter. |
| --- | --- |

8.1.1

Selvfølgelig kan en virksomheds beslutning om at outsource en bestemt funktion vise sig at være uheldig set fra virksomhedens synspunkt. Det kan der være mange grunde til. Kunderne bryder sig måske ikke om at blive betjent af et call-center i udlandet, virksomhederne får måske ikke leveret de påkrævede mellemprodukter i den rette kvalitet på det aftalte tidspunkt, der kan opstå kulturelle misforståelser mellem virksomhed og kunde henover internationale grænser, eller fortrolige oplysninger kan lækkes til konkurrenter.

| 8.1.2 | Udgangspunktet her er dog, at en virksomheds (eller offentlig myndigheds) beslutning om at offshore eller offshore-outsource en funktion gennemføres med succes. Hvilke vindere og tabere kan i så fald udpeges? |
| --- | --- |

8.1.2

Udgangspunktet her er dog, at en virksomheds (eller offentlig myndigheds) beslutning om at offshore eller offshore-outsource en funktion gennemføres med succes. Hvilke vindere og tabere kan i så fald udpeges?

8.2   Vindere

| 8.2.1 | Europæiske virksomheder, der foretager offshoring og offshore-outsourcing.
  Disse virksomheder får mulighed for at realisere potentielt store omkostningsbesparelser, som oftest som konsekvens af lavere arbejdskraftomkostninger. På længere sigt vil disse virksomheder også få adgang til nye kvalificerede arbejdstagere både direkte gennem deres egne offshore faciliteter og indirekte gennem offshore-outsourcing fra lokale leverandører. Derudover vil offshore aktiviteter sommetider give virksomheder, der befinder sig i europæiske lande med et gennemreguleret arbejdsmarked, mulighed for en mere fleksibel forvaltning af arbejdsstyrkens omfang. Udviklingen af nye markeder kan også ofte starte med etableringen af en offshore-enhed på dette marked. Sådanne lokale produktionsfaciliteter kan give europæiske virksomheder mulighed for at fremstille varer og tjenesteydelser til priser, der gør det muligt at sælge disse i lavtlønslande. |
| --- | --- |

8.2.1

Europæiske virksomheder, der foretager offshoring og offshore-outsourcing.

Disse virksomheder får mulighed for at realisere potentielt store omkostningsbesparelser, som oftest som konsekvens af lavere arbejdskraftomkostninger. På længere sigt vil disse virksomheder også få adgang til nye kvalificerede arbejdstagere både direkte gennem deres egne offshore faciliteter og indirekte gennem offshore-outsourcing fra lokale leverandører. Derudover vil offshore aktiviteter sommetider give virksomheder, der befinder sig i europæiske lande med et gennemreguleret arbejdsmarked, mulighed for en mere fleksibel forvaltning af arbejdsstyrkens omfang. Udviklingen af nye markeder kan også ofte starte med etableringen af en offshore-enhed på dette marked. Sådanne lokale produktionsfaciliteter kan give europæiske virksomheder mulighed for at fremstille varer og tjenesteydelser til priser, der gør det muligt at sælge disse i lavtlønslande.

| 8.2.2 | Europæiske lande, der leverer offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser.
  Med tiltrædelsen af de 12 nye medlemslande i 2004 og 2007 omfatter EU nu adskillige storleverandører af offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser. Visse EU-15-lande, primært Irland, har ligeledes haft fordel af at være hjemsted for offshore-produktion. Leverandørlandenes fordele er ligetil: på kort sigt jobskabelse og øgede investeringer og på længere sigt en overførsel af teknologikendskab og færdigheder til den lokale befolkning som følge af virksomhedernes beslutninger om at offshore og offshore-outsource aktiviteter. |
| --- | --- |

8.2.2

Europæiske lande, der leverer offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser.

Med tiltrædelsen af de 12 nye medlemslande i 2004 og 2007 omfatter EU nu adskillige storleverandører af offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser. Visse EU-15-lande, primært Irland, har ligeledes haft fordel af at være hjemsted for offshore-produktion. Leverandørlandenes fordele er ligetil: på kort sigt jobskabelse og øgede investeringer og på længere sigt en overførsel af teknologikendskab og færdigheder til den lokale befolkning som følge af virksomhedernes beslutninger om at offshore og offshore-outsource aktiviteter.

| 8.2.3 | Forbrugere af offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser.
  Slutbrugere af offshore-varer og -tjenesteydelser kan drage fordel af lavere priser. Det skønnes f.eks., at mellem 10 og 30 % af prisfaldet for halvledere og memory chips i 1990'erne skyldtes globaliseringen af it-hardware-industrien. Forbrugerne kan ligeledes nyde godt af udvidede åbningstider i mange servicesektorer — f.eks. muligheden for at ringe til en virksomheds callcenter i Bangalore efter kl. 17.00 GMT/CET. Prisfald vil, alt afhængigt af omfanget af offshoring og offshore-outsourcing relativt set, give lavere inflation og på den måde resultere i større købekraft. |
| --- | --- |

8.2.3

Forbrugere af offshore og offshore-outsource-produkter og -tjenesteydelser.

Slutbrugere af offshore-varer og -tjenesteydelser kan drage fordel af lavere priser. Det skønnes f.eks., at mellem 10 og 30 % af prisfaldet for halvledere og memory chips i 1990'erne skyldtes globaliseringen af it-hardware-industrien. Forbrugerne kan ligeledes nyde godt af udvidede åbningstider i mange servicesektorer — f.eks. muligheden for at ringe til en virksomheds callcenter i Bangalore efter kl. 17.00 GMT/CET. Prisfald vil, alt afhængigt af omfanget af offshoring og offshore-outsourcing relativt set, give lavere inflation og på den måde resultere i større købekraft.

8.3   Tabere

| 8.3.1 | Europæiske arbejdstagere, der mister deres job på grund af offshoring og offshore-outsourcing.
  Arbejdstagere, der mister deres job som følge af offshoring og offshore-outsourcing, er de oplagte og direkte tabere. De der mister deres job er en forholdsvis lille og homogen gruppe, der rammes hårdt. Vinderne som følge af offshoring og offshore-outsourcing er en meget større og mere heterogen gruppe, som (med virksomheder som en mulig undtagelse) alle kun får en relativt beskeden fordel individuelt set. Denne asymmetri mellem vindere og tabere gør den politisk-økonomiske diskussion af offshoring identisk med de fleste andre diskussioner om frihandel og konkurrence som følge af import. Med »den europæiske fond for tilpasning til globaliseringen«, som Rådet etablerede efter opfordring fra Kommissionen, har EU et instrument til at støtte denne gruppe, selvom der er tale om begrænsede midler. |
| --- | --- |

8.3.1

Europæiske arbejdstagere, der mister deres job på grund af offshoring og offshore-outsourcing.

Arbejdstagere, der mister deres job som følge af offshoring og offshore-outsourcing, er de oplagte og direkte tabere. De der mister deres job er en forholdsvis lille og homogen gruppe, der rammes hårdt. Vinderne som følge af offshoring og offshore-outsourcing er en meget større og mere heterogen gruppe, som (med virksomheder som en mulig undtagelse) alle kun får en relativt beskeden fordel individuelt set. Denne asymmetri mellem vindere og tabere gør den politisk-økonomiske diskussion af offshoring identisk med de fleste andre diskussioner om frihandel og konkurrence som følge af import. Med »den europæiske fond for tilpasning til globaliseringen«, som Rådet etablerede efter opfordring fra Kommissionen, har EU et instrument til at støtte denne gruppe, selvom der er tale om begrænsede midler.

| 8.3.2 | Europæiske virksomheder, der er ude af stand til at følge »bedste praksis« gennem offshoring og offshore-outsourcing.
  Europas grundlæggende problemer i dag er lav produktivitetstilvækst. Efterhånden som globaliseringen tiltager, bliver offshoring og offshore-outsourcing-strategier en konkurrencemæssig nødvendighed for flere og flere industrier, og virksomheder, der ikke er i stand til at omstrukturere deres aktiviteter ved hjælp af offshoring og offshore-outsourcing af specifikke mellemprodukter eller opgaver, vil opleve, at de står dårligt i konkurrencen med såvel deres konkurrenter uden for EU som de EU-konkurrenter, der er i stand til at følge en sådan strategi. Dette betyder, at de risikerer at opleve lavere vækst og i sidste ende enten helt bliver presset ud af markedet eller må vælge at flytte hele deres produktion til udlandet — i begge tilfælde højst sandsynligt med større jobtab til følge, end hvis offshoring og offshore-outsourcing var sket på et tidligere tidspunkt. |
| --- | --- |

8.3.2

Europæiske virksomheder, der er ude af stand til at følge »bedste praksis« gennem offshoring og offshore-outsourcing.

Europas grundlæggende problemer i dag er lav produktivitetstilvækst. Efterhånden som globaliseringen tiltager, bliver offshoring og offshore-outsourcing-strategier en konkurrencemæssig nødvendighed for flere og flere industrier, og virksomheder, der ikke er i stand til at omstrukturere deres aktiviteter ved hjælp af offshoring og offshore-outsourcing af specifikke mellemprodukter eller opgaver, vil opleve, at de står dårligt i konkurrencen med såvel deres konkurrenter uden for EU som de EU-konkurrenter, der er i stand til at følge en sådan strategi. Dette betyder, at de risikerer at opleve lavere vækst og i sidste ende enten helt bliver presset ud af markedet eller må vælge at flytte hele deres produktion til udlandet — i begge tilfælde højst sandsynligt med større jobtab til følge, end hvis offshoring og offshore-outsourcing var sket på et tidligere tidspunkt.

9.   Behov for handling og anbefalinger

| 9.1 | Udvalget har flere gange udtalt sig generelt om emnerne verdenshandel og globalisering (4). Sidst i udtalelsen »Globaliseringen: udfordringer og muligheder for EU« (REX/228 — ordfører Henri Malosse). I denne udtalelse gør udvalget sig bl.a. til fortaler for en fælles globaliseringsstrategi, en global retsstat, en afbalanceret og ansvarsbevidst handelsliberalisering, et forstærket integrationstempo og en globalisering med et menneskeligt ansigt. |
| --- | --- |

9.1

Udvalget har flere gange udtalt sig generelt om emnerne verdenshandel og globalisering (4). Sidst i udtalelsen »Globaliseringen: udfordringer og muligheder for EU« (REX/228 — ordfører Henri Malosse). I denne udtalelse gør udvalget sig bl.a. til fortaler for en fælles globaliseringsstrategi, en global retsstat, en afbalanceret og ansvarsbevidst handelsliberalisering, et forstærket integrationstempo og en globalisering med et menneskeligt ansigt.

| 9.1.1 | Også med udgangspunkt i den for EU samlet set positive udvikling i handlen med mellemprodukter må der slås til lyd for, at EU indtager en positiv og aktiv holdning til fri verdenshandel og en aktiv globaliseringsstrategi. Dog må der være stor opmærksomhed omkring fordelingen af de derved opnåede fordele og den politiske diskussion heraf. EU skal arbejde for rimelige vilkår og en bæredygtig udvikling (økonomisk, socialt og miljømæssigt) i verdenshandlen. |
| --- | --- |

9.1.1

Også med udgangspunkt i den for EU samlet set positive udvikling i handlen med mellemprodukter må der slås til lyd for, at EU indtager en positiv og aktiv holdning til fri verdenshandel og en aktiv globaliseringsstrategi. Dog må der være stor opmærksomhed omkring fordelingen af de derved opnåede fordele og den politiske diskussion heraf. EU skal arbejde for rimelige vilkår og en bæredygtig udvikling (økonomisk, socialt og miljømæssigt) i verdenshandlen.

| 9.1.2 | EU's handelspolitik skal i højere grad sigte mod at forbedre de globale sociale og miljømæssige standarder og finde en politisk løsning, der kombinerer solidaritet med egeninteresse, hvilket alle kan drage nytte af. Ikke-toldmæssige handelshindringer skal reduceres yderligere, først og fremmest i de tilfælde hvor europæiske virksomheder diskrimineres. I forbindelse med offshore-outsourcing fremhæver udvalget sit krav om bedre beskyttelse af intellektuel ejendom. |
| --- | --- |

9.1.2

EU's handelspolitik skal i højere grad sigte mod at forbedre de globale sociale og miljømæssige standarder og finde en politisk løsning, der kombinerer solidaritet med egeninteresse, hvilket alle kan drage nytte af. Ikke-toldmæssige handelshindringer skal reduceres yderligere, først og fremmest i de tilfælde hvor europæiske virksomheder diskrimineres. I forbindelse med offshore-outsourcing fremhæver udvalget sit krav om bedre beskyttelse af intellektuel ejendom.

| 9.1.3 | Den aktuelle debat om klimaforandringer, drivhusgasudledninger og bæredygtig udvikling vil i stadig højere grad føre til en reevaluering af mange aspekter af globaliseringen, herunder handel. Udviklingslandene søger allerede mere støtte, eller kapacitetsopbygning, til brugen af renere teknologier. Der vil være større opmærksomhed omkring brugen af renere, mere energieffektive transportformer, særligt søtransport, hvor det er hensigtsmæssigt. Miljømæssige hensyn vil spille en større rolle ved beslutninger om, hvor fremtidige produktionsfaciliteter og distributionsnetværk skal placeres. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til, for så vidt det ikke allerede foregår, at foretage specifikke undersøgelser af de handelsrelaterede aspekter af den generelle debat om klimaforandringer. |
| --- | --- |

9.1.3

Den aktuelle debat om klimaforandringer, drivhusgasudledninger og bæredygtig udvikling vil i stadig højere grad føre til en reevaluering af mange aspekter af globaliseringen, herunder handel. Udviklingslandene søger allerede mere støtte, eller kapacitetsopbygning, til brugen af renere teknologier. Der vil være større opmærksomhed omkring brugen af renere, mere energieffektive transportformer, særligt søtransport, hvor det er hensigtsmæssigt. Miljømæssige hensyn vil spille en større rolle ved beslutninger om, hvor fremtidige produktionsfaciliteter og distributionsnetværk skal placeres. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til, for så vidt det ikke allerede foregår, at foretage specifikke undersøgelser af de handelsrelaterede aspekter af den generelle debat om klimaforandringer.

| 9.2 | EU bør være sig bevidst om sine stærke sider og styrke disse. Netop de ovennævnte sektorer med mellemteknologi er ofte kendetegnet ved en høj grad af innovation. Derudover må der dog også foretages såvel materielle som idemæssige investeringer på nye områder. Det 7. rammeprogram (2007-2012) viser en række af disse muligheder. Denne fremgangsmåde skal intensiveres (5). |
| --- | --- |

9.2

EU bør være sig bevidst om sine stærke sider og styrke disse. Netop de ovennævnte sektorer med mellemteknologi er ofte kendetegnet ved en høj grad af innovation. Derudover må der dog også foretages såvel materielle som idemæssige investeringer på nye områder. Det 7. rammeprogram (2007-2012) viser en række af disse muligheder. Denne fremgangsmåde skal intensiveres (5).

| 9.3 | På baggrund af den rivende udvikling på først og fremmest offshore-outsourcing området er der et presserende behov for flere og mere differentierede analyser (på sektorplan, regionalt). Ikke mindst fordi den undersøgelse, der refereres til i denne udtalelse, udelukkende tegner et yderst globalt billede, der ikke inkluderer den seneste udvikling. |
| --- | --- |

9.3

På baggrund af den rivende udvikling på først og fremmest offshore-outsourcing området er der et presserende behov for flere og mere differentierede analyser (på sektorplan, regionalt). Ikke mindst fordi den undersøgelse, der refereres til i denne udtalelse, udelukkende tegner et yderst globalt billede, der ikke inkluderer den seneste udvikling.

| 9.3.1 | De seneste udvidelser af EU har skabt nye muligheder for outsourcing til de nye medlemsstater. Dette fænomen kræver en meget nøje analyse, da både vinderne og taberne befinder sig inden for Fællesskabet. Mener man, at offshore-outsourcing til de nye og fremtidige medlemsstater skal bidrage positivt til samhørighedsstrategien, er det logisk at se på den fremtidige udformning af EU's relevante finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

9.3.1

De seneste udvidelser af EU har skabt nye muligheder for outsourcing til de nye medlemsstater. Dette fænomen kræver en meget nøje analyse, da både vinderne og taberne befinder sig inden for Fællesskabet. Mener man, at offshore-outsourcing til de nye og fremtidige medlemsstater skal bidrage positivt til samhørighedsstrategien, er det logisk at se på den fremtidige udformning af EU's relevante finansielle instrumenter.

| 9.3.2 | Der findes ingen detaljerede analyser af de videre konsekvenser af outsourcing for beskæftigelsen og de faglige færdigheder. |
| --- | --- |

9.3.2

Der findes ingen detaljerede analyser af de videre konsekvenser af outsourcing for beskæftigelsen og de faglige færdigheder.

| 9.3.3 | Udvalget henstiller, at Kommissionen iværksætter sådanne analyser, som også bør indbefatte mulige scenarier på kort og mellemlang sigt og med de berørte aktørers aktive medvirken. Undersøgelser blandt erhvervslivets beslutningstagere tegner ofte et andet billede end det, der fremgår af handelsstatistikkerne. |
| --- | --- |

9.3.3

Udvalget henstiller, at Kommissionen iværksætter sådanne analyser, som også bør indbefatte mulige scenarier på kort og mellemlang sigt og med de berørte aktørers aktive medvirken. Undersøgelser blandt erhvervslivets beslutningstagere tegner ofte et andet billede end det, der fremgår af handelsstatistikkerne.

| 9.3.4 | Sådanne analyser kan også udgøre en del af sektorundersøgelserne inden for rammerne af den nye industripolitik. De kan tjene som grundlag for diskussionerne inden for den sektorale sociale dialog, der dermed får endnu et instrument til at kunne håndtere og foregribe forandringer (se i den forbindelse udtalelser fra henholdsvis CCMI og EØSU). |
| --- | --- |

9.3.4

Sådanne analyser kan også udgøre en del af sektorundersøgelserne inden for rammerne af den nye industripolitik. De kan tjene som grundlag for diskussionerne inden for den sektorale sociale dialog, der dermed får endnu et instrument til at kunne håndtere og foregribe forandringer (se i den forbindelse udtalelser fra henholdsvis CCMI og EØSU).

| 9.4 | De vigtigste svar på de europæiske udfordringer som følge af integrationen i verdenshandlen og den tiltagende offshoring af europæisk produktion findes i Lissabon-strategien. CCMI understreger i den forbindelse, at følgende punkter er afgørende for, at et fleksibelt og konkurrencedygtigt Europa kan håndtere globaliseringsprocessen:






  — | Fuldførelse og styrkelse af det indre marked |
| --- | --- | --- |

9.4

De vigtigste svar på de europæiske udfordringer som følge af integrationen i verdenshandlen og den tiltagende offshoring af europæisk produktion findes i Lissabon-strategien. CCMI understreger i den forbindelse, at følgende punkter er afgørende for, at et fleksibelt og konkurrencedygtigt Europa kan håndtere globaliseringsprocessen:

—

Fuldførelse og styrkelse af det indre marked

| — | Øget satsning på innovation |
| --- | --- |

—

Øget satsning på innovation

| — | Flere beskæftigelsesincitamenter. |
| --- | --- |

—

Flere beskæftigelsesincitamenter.

| 9.4.1 | Videreudvikling og udvidelse af det indre marked med det mål at optimere den fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital vil yde et væsentligt bidrag til at forbedre konkurrenceevnen og på den måde styrke virksomheder, innovation og vækst. |
| --- | --- |

9.4.1

Videreudvikling og udvidelse af det indre marked med det mål at optimere den fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital vil yde et væsentligt bidrag til at forbedre konkurrenceevnen og på den måde styrke virksomheder, innovation og vækst.

| 9.4.2 | Det indre marked kan først realiseres fuldt ud i det øjeblik lovgivningen reelt og korrekt er gennemført og trådt i kraft. Kommissionen og Rådet må sikre, at medlemsstaterne ikke trækker processen i langdrag. |
| --- | --- |

9.4.2

Det indre marked kan først realiseres fuldt ud i det øjeblik lovgivningen reelt og korrekt er gennemført og trådt i kraft. Kommissionen og Rådet må sikre, at medlemsstaterne ikke trækker processen i langdrag.

| 9.4.3 | Udvikling af teknologi og fremme af innovationer i EU er afgørende, hvis Europa skal kunne konkurrere på verdensplan. Lykkes dette vil resultatet være, at antallet af højtkvalificerede arbejdspladser i EU øges, hvilket vil gøre EU til et mere attraktivt sted for virksomheder og investeringer. |
| --- | --- |

9.4.3

Udvikling af teknologi og fremme af innovationer i EU er afgørende, hvis Europa skal kunne konkurrere på verdensplan. Lykkes dette vil resultatet være, at antallet af højtkvalificerede arbejdspladser i EU øges, hvilket vil gøre EU til et mere attraktivt sted for virksomheder og investeringer.

| 9.4.4 | Med henblik på at fremme innovation må patentprocessen være omkostningseffektiv og enkel. I dag er et patent, der beskytter opfindelser på EU-plan, væsentligt dyrere og mere kompliceret at erhverve end et patent i USA. Der må indføres et omkostningseffektivt fællesskabspatent. |
| --- | --- |

9.4.4

Med henblik på at fremme innovation må patentprocessen være omkostningseffektiv og enkel. I dag er et patent, der beskytter opfindelser på EU-plan, væsentligt dyrere og mere kompliceret at erhverve end et patent i USA. Der må indføres et omkostningseffektivt fællesskabspatent.

| 9.4.5 | Der må gøres en fælles indsats for at nå Lissabon-målet om 3 % af BNP øremærket til national forskning og udvikling hurtigst muligt. Nøgletal for videnskab, teknologier og innovation, offentliggjort af Kommissionen den 11. juni 2007, viser, at 85 % af efterslæbet i forbindelse med opfyldelsen af dette mål skyldes et lavt investeringsniveau i virksomhederne. Samtidig kan der dog opnås en høj F&U-intensitet, hvis et stort engagement fra den private sektors side kombineres med store offentlige investeringer. De offentlige myndigheder i EU (medlemsstaterne) må altså fortsat investere i F&U, så den private sektors F&U-aktiviteter videreudvikles. Regeringerne bør derudover føre en innovativ finansieringspolitik til fremme af investeringer i forskning og udvikling. |
| --- | --- |

9.4.5

Der må gøres en fælles indsats for at nå Lissabon-målet om 3 % af BNP øremærket til national forskning og udvikling hurtigst muligt. Nøgletal for videnskab, teknologier og innovation, offentliggjort af Kommissionen den 11. juni 2007, viser, at 85 % af efterslæbet i forbindelse med opfyldelsen af dette mål skyldes et lavt investeringsniveau i virksomhederne. Samtidig kan der dog opnås en høj F&U-intensitet, hvis et stort engagement fra den private sektors side kombineres med store offentlige investeringer. De offentlige myndigheder i EU (medlemsstaterne) må altså fortsat investere i F&U, så den private sektors F&U-aktiviteter videreudvikles. Regeringerne bør derudover føre en innovativ finansieringspolitik til fremme af investeringer i forskning og udvikling.

| 9.4.6 | Investeringer i informations- og kommunikationsteknologi vil fremme forvaltningseffektiviteten og fremme hurtige forbindelser mellem forbrugere og markeder i Europa. Udviklingen af et omfattende netværk af bredbåndsforbindelser må være en prioritet. |
| --- | --- |

9.4.6

Investeringer i informations- og kommunikationsteknologi vil fremme forvaltningseffektiviteten og fremme hurtige forbindelser mellem forbrugere og markeder i Europa. Udviklingen af et omfattende netværk af bredbåndsforbindelser må være en prioritet.

| 9.5 | Beskæftigelsespolitikken spiller en særlig rolle i denne proces. På den ene side drejer det sig om at finde en ny arbejdsplads til dem, der mister deres arbejde som følge af offshore-outsourcing, og på den anden side må kravene til arbejdstagernes kvalifikationer og tilpasningsevne bibeholdes. Netop arbejdstagere, der mister deres arbejde som følge af outsourcing, får stadigt sværere ved at finde ny beskæftigelse. Indtil for få år siden var det som regel muligt at finde ny beskæftigelse i løbet af 3 til 4 måneder. I dag kan denne proces tage flere år, idet stadig mere arbejdsintensiv produktion outsources, og der knapt udbydes passende erstatning. Fleksibel, veluddannet og motiveret arbejdskraft er nøglen til Europas økonomiske konkurrenceevne. |
| --- | --- |

9.5

Beskæftigelsespolitikken spiller en særlig rolle i denne proces. På den ene side drejer det sig om at finde en ny arbejdsplads til dem, der mister deres arbejde som følge af offshore-outsourcing, og på den anden side må kravene til arbejdstagernes kvalifikationer og tilpasningsevne bibeholdes. Netop arbejdstagere, der mister deres arbejde som følge af outsourcing, får stadigt sværere ved at finde ny beskæftigelse. Indtil for få år siden var det som regel muligt at finde ny beskæftigelse i løbet af 3 til 4 måneder. I dag kan denne proces tage flere år, idet stadig mere arbejdsintensiv produktion outsources, og der knapt udbydes passende erstatning. Fleksibel, veluddannet og motiveret arbejdskraft er nøglen til Europas økonomiske konkurrenceevne.

| 9.5.1 | Udvalget fremhæver derfor også i denne forbindelse konklusionerne fra Wim Kok-rapporten (6) med hensyn til






  — | Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne, hvilket øger deres chancer for at foregribe forandringer |
| --- | --- | --- |

9.5.1

Udvalget fremhæver derfor også i denne forbindelse konklusionerne fra Wim Kok-rapporten (6) med hensyn til

—

Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne, hvilket øger deres chancer for at foregribe forandringer

| — | Flere mennesker på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

Flere mennesker på arbejdsmarkedet

| — | Flere og mere effektive investeringer i menneskelig kapital. |
| --- | --- |

—

Flere og mere effektive investeringer i menneskelig kapital.

| 9.5.2 | I en verden i hurtig forandring kommer konstant ny teknologi, som dog hurtigt forældes. De europæiske regeringer må sikre, at deres borgere er i stand til at tilpasse sig denne nye situation, således at der er muligheder for alle. Der er et presserende behov for moderne social- og arbejdsmarkedspolitikker, der målrettet fremmer chancer og beskæftigelsesevne ved at sikre kvalifikationsniveauet og træffe foranstaltninger til fremme af arbejdsstyrkens tilpasnings- og omskolingsevne samt geografiske mobilitet. Et hovedelement i denne ambitiøse målsætning er behovet for en national uddannelses- og kvalifikationspolitik, der udformes og gennemføres af medlemsstaterne og bygger på investeringer i uddannelse og livslang læring for at sætte borgerne i stand til at tilpasse sig forandringer og nye områder med komparative fordele. Som det blev understreget i Lissabon-dagsordenen, bør dette inkludere »nye grundlæggende færdigheder, såsom it-kvalifikationer, fremmedsprog, teknologikultur, iværksætterånd og sociale færdigheder«. |
| --- | --- |

9.5.2

I en verden i hurtig forandring kommer konstant ny teknologi, som dog hurtigt forældes. De europæiske regeringer må sikre, at deres borgere er i stand til at tilpasse sig denne nye situation, således at der er muligheder for alle. Der er et presserende behov for moderne social- og arbejdsmarkedspolitikker, der målrettet fremmer chancer og beskæftigelsesevne ved at sikre kvalifikationsniveauet og træffe foranstaltninger til fremme af arbejdsstyrkens tilpasnings- og omskolingsevne samt geografiske mobilitet. Et hovedelement i denne ambitiøse målsætning er behovet for en national uddannelses- og kvalifikationspolitik, der udformes og gennemføres af medlemsstaterne og bygger på investeringer i uddannelse og livslang læring for at sætte borgerne i stand til at tilpasse sig forandringer og nye områder med komparative fordele. Som det blev understreget i Lissabon-dagsordenen, bør dette inkludere »nye grundlæggende færdigheder, såsom it-kvalifikationer, fremmedsprog, teknologikultur, iværksætterånd og sociale færdigheder«.

| 9.6 | Ud over arbejdstagernes kvalifikationer er det vigtigt, at der med offshore-outsourcing ikke sker en yderligere kompetenceflugt. Det drejer sig om at bevare et miljø, der sikrer gunstige betingelser for forskning og udvikling i Europa. I den forbindelse må (særligt de naturvidenskabelige og tekniske) universiteters rolle, deres europæiske netværk samt deres samarbejde med erhvervslivet genovervejes. |
| --- | --- |

9.6

Ud over arbejdstagernes kvalifikationer er det vigtigt, at der med offshore-outsourcing ikke sker en yderligere kompetenceflugt. Det drejer sig om at bevare et miljø, der sikrer gunstige betingelser for forskning og udvikling i Europa. I den forbindelse må (særligt de naturvidenskabelige og tekniske) universiteters rolle, deres europæiske netværk samt deres samarbejde med erhvervslivet genovervejes.

| 9.7 | Europas konkurrenceevne vil først og fremmest tage sit udgangspunkt i et videnbaseret innovativt erhvervsliv og en solidarisk samfundsmodel med et solidt sammenhold. Europa kan ikke vinde en konkurrence baseret på lave sociale eller miljømæssige standarder. |
| --- | --- |

9.7

Europas konkurrenceevne vil først og fremmest tage sit udgangspunkt i et videnbaseret innovativt erhvervsliv og en solidarisk samfundsmodel med et solidt sammenhold. Europa kan ikke vinde en konkurrence baseret på lave sociale eller miljømæssige standarder.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Economic Papers Nummer 259: »Global trade integration and outsourcing: How well is the EU coping with the new challenges« by Karel Havik and Kierian Mc Morrow.

1

(2)  Containerisering er et modulsystem til transport af linjelast eller stykgods ved brug af ISO-standardcontainere. Varerne kan nemt flyttes fra et sted til et andet i disse containere, der kan læsses direkte på containerskibe, lastbiler, jernbanevogne og fly. Containeriseringsmodellen regnes for at være den vigtigste innovation på logistikområdet, der har revolutioneret godstransporten i det 20. århundrede og reduceret transportomkostningerne dramatisk.

2

(3)  Billigproduktionslande, hvor der ofte også forarbejdes dyre højteknologiske produkter og knowhow fra Europa eller USA, har medført, at produkter som computere eller mobiltelefoner markedsføres til rimelige priser og dermed står til rådighed for store forbrugergrupper.

3

(4)

4

| — | REX/182 — »Globaliseringens sociale dimension« fra marts 2005 |
| --- | --- |

—

REX/182 — »Globaliseringens sociale dimension« fra marts 2005

| — | REX/198- »Forberedelse af det 6. WTO-ministermøde« fra oktober 2005 |
| --- | --- |

—

REX/198- »Forberedelse af det 6. WTO-ministermøde« fra oktober 2005

| — | SOC/232 »Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer« fra september 2006 |
| --- | --- |

—

SOC/232 »Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer« fra september 2006

| — | REX/228 — »Globaliseringen: udfordringer og muligheder for EU« fra maj 2007. |
| --- | --- |

—

REX/228 — »Globaliseringen: udfordringer og muligheder for EU« fra maj 2007.

(5)  Se EØSU's udtalelse: INT/269 — »Det 7. F&U-rammeprogram« fra december 2005.

5

(6)  Rapport fra beskæftigelsestaskforcen med Wim Kok som formand, november 2003.

6

Taskforcen begyndte sit arbejde i april 2003 og afleverede sin rapport til Kommissionen den 26. november 2003. Kommissionen og Rådet indarbejdede rapportens konklusioner i deres fælles beskæftigelsesrapport til forårstopmødet 2004. Det Europæiske Råd bekræftede nødvendigheden af, at medlemsstaterne konsekvent følger taskforcens retningslinjer og handler i tråd hermed.

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/67

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Patientrettigheder«

(2008/C 10/18)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. juli 2005 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en udtalelse om Patientrettigheder.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Lucien Bouis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 108 stemmer for, ingen imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Indledning

| 1.1 | Igennem mange år har EU og dets medlemsstater behandlet spørgsmålet om behandlingssøgende personers rettigheder og har formuleret chartre og et sandt arsenal af love, som gør det muligt at forfægte disse rettigheder (1). Disse rettigheder er naturligvis afhængige af kvaliteten af sundhedssystemet og den måde sundhedsplejen tilrettelægges på. Respekten for rettigheder er dog også afhængig af holdningen hos sundhedspersonalet og patienterne selv; det er således et område, hvor der er mulighed for hurtige forbedringer. |
| --- | --- |

1.1

Igennem mange år har EU og dets medlemsstater behandlet spørgsmålet om behandlingssøgende personers rettigheder og har formuleret chartre og et sandt arsenal af love, som gør det muligt at forfægte disse rettigheder (1). Disse rettigheder er naturligvis afhængige af kvaliteten af sundhedssystemet og den måde sundhedsplejen tilrettelægges på. Respekten for rettigheder er dog også afhængig af holdningen hos sundhedspersonalet og patienterne selv; det er således et område, hvor der er mulighed for hurtige forbedringer.

| 1.1.1 | »Active Citizenship Network« foreslog i 2002 et europæisk charter for patientrettigheder. Disse rettigheder, som var baseret på EU's charter om grundlæggende rettigheder (art. 35), er væsentlige for EU-borgernes forhold til sundhedssystemet i deres respektive lande. Til trods herfor fremgår det af en studie udarbejdet af borgerorganisationer i 14 EU-lande, at der er stor forskel på varetagelsen af disse rettigheder fra et land til et andet. Dette rejser tvivl om, hvorvidt Europa-Kommissionen sikrer alle EU-borgere effektiv adgang til sundhedsydelser på grundlag af solidaritetsprincippet. |
| --- | --- |

1.1.1

»Active Citizenship Network« foreslog i 2002 et europæisk charter for patientrettigheder. Disse rettigheder, som var baseret på EU's charter om grundlæggende rettigheder (art. 35), er væsentlige for EU-borgernes forhold til sundhedssystemet i deres respektive lande. Til trods herfor fremgår det af en studie udarbejdet af borgerorganisationer i 14 EU-lande, at der er stor forskel på varetagelsen af disse rettigheder fra et land til et andet. Dette rejser tvivl om, hvorvidt Europa-Kommissionen sikrer alle EU-borgere effektiv adgang til sundhedsydelser på grundlag af solidaritetsprincippet.

| 1.1.2 | I dag er der en tendens til, at det offentlige i stadig større grad inddrager borgerne med udviklingen af participatoriske metoder i forskellige europæiske lande som f.eks. konsensuskonferencer i Danmark, nedsættelsen af borgerjuryer i flere EU-medlemsstater, generalforsamlinger osv. Europarådet og Europa-Parlamentet fremmer sådanne participatoriske initiativer. |
| --- | --- |

1.1.2

I dag er der en tendens til, at det offentlige i stadig større grad inddrager borgerne med udviklingen af participatoriske metoder i forskellige europæiske lande som f.eks. konsensuskonferencer i Danmark, nedsættelsen af borgerjuryer i flere EU-medlemsstater, generalforsamlinger osv. Europarådet og Europa-Parlamentet fremmer sådanne participatoriske initiativer.

| 1.1.3 | I lyset af det europæiske charter om grundlæggende rettigheder, Kommissionens meddelelse om en høring vedrørende en fællesskabsindsats på området for sundhedsydelser, erklæringen om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystem vedtaget af Rådet (sundhedsministrene) den 1. juni 2006, Europa-Domstolens retspraksis i forbindelse med patientmobilitet, Europa-Parlamentets betænkning om patientmobilitet og udviklingen i sundhedsplejen i EU samt Europa-Parlamentets resolution af 15. marts 2007 opfordrer EØSU Europa-Kommissionen til at tage initiativer til at gennemføre en sundhedspolitik, der respekterer patienternes rettigheder. Dette kræver:






  — | Indsamling og analysering af komparative data om lovmæssige og etiske forpligtelser i de enkelte EU-lande, |
| --- | --- | --- |

1.1.3

I lyset af det europæiske charter om grundlæggende rettigheder, Kommissionens meddelelse om en høring vedrørende en fællesskabsindsats på området for sundhedsydelser, erklæringen om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystem vedtaget af Rådet (sundhedsministrene) den 1. juni 2006, Europa-Domstolens retspraksis i forbindelse med patientmobilitet, Europa-Parlamentets betænkning om patientmobilitet og udviklingen i sundhedsplejen i EU samt Europa-Parlamentets resolution af 15. marts 2007 opfordrer EØSU Europa-Kommissionen til at tage initiativer til at gennemføre en sundhedspolitik, der respekterer patienternes rettigheder. Dette kræver:

—

Indsamling og analysering af komparative data om lovmæssige og etiske forpligtelser i de enkelte EU-lande,

| — | Fastlæggelse af en gennemførlig EU-adfærdskodeks i den mest egnede form, |
| --- | --- |

—

Fastlæggelse af en gennemførlig EU-adfærdskodeks i den mest egnede form,

| — | En planlagt evaluering af gennemførelsen af de vedtagne tekster og den fastlagte politik, |
| --- | --- |

—

En planlagt evaluering af gennemførelsen af de vedtagne tekster og den fastlagte politik,

| — | Udbredelse af resultaterne af dette arbejde til de relevante nationale myndigheder og repræsentanter for de berørte samfundsfaglige kategorier og brugergrupper, |
| --- | --- |

—

Udbredelse af resultaterne af dette arbejde til de relevante nationale myndigheder og repræsentanter for de berørte samfundsfaglige kategorier og brugergrupper,

| — | Fastlæggelse af en europæisk dag for patientrettigheder. |
| --- | --- |

—

Fastlæggelse af en europæisk dag for patientrettigheder.

| 1.1.4 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg behandler derfor spørgsmålet om patientrettigheder for at henlede EU-institutionernes opmærksomhed på behovet for at respektere disse rettigheder, især i lyset af EU-borgernes ret til fri bevægelighed mellem de 27 medlemsstater og deres lige muligheder for at opnå ydelser af høj kvalitet i deres oprindelsesland og deres værtsland og frem for alt at tilskynde til, at de gennemføres i praksis i alle medlemsstater. Endvidere kræver denne fornyede bekræftelse af disse rettigheder en ændring af hele sundhedspersonalets daglige omgang med patienterne. |
| --- | --- |

1.1.4

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg behandler derfor spørgsmålet om patientrettigheder for at henlede EU-institutionernes opmærksomhed på behovet for at respektere disse rettigheder, især i lyset af EU-borgernes ret til fri bevægelighed mellem de 27 medlemsstater og deres lige muligheder for at opnå ydelser af høj kvalitet i deres oprindelsesland og deres værtsland og frem for alt at tilskynde til, at de gennemføres i praksis i alle medlemsstater. Endvidere kræver denne fornyede bekræftelse af disse rettigheder en ændring af hele sundhedspersonalets daglige omgang med patienterne.

| 1.1.5 | De behandlede spørgsmål indebærer ofte etiske overvejelser, og svarene er baseret på det pågældende lands politiske og sociale system. Til trods for forskellene på sundhedssystemernes organisering og debatternes mangfoldighed kan man konstatere en vis overensstemmelse mellem sundhedsproblematikkens udvikling i alle europæiske lande, og der er en generel og indiskutabel tendens til at håndhæve rettighederne hos de personer, der søger behandling. |
| --- | --- |

1.1.5

De behandlede spørgsmål indebærer ofte etiske overvejelser, og svarene er baseret på det pågældende lands politiske og sociale system. Til trods for forskellene på sundhedssystemernes organisering og debatternes mangfoldighed kan man konstatere en vis overensstemmelse mellem sundhedsproblematikkens udvikling i alle europæiske lande, og der er en generel og indiskutabel tendens til at håndhæve rettighederne hos de personer, der søger behandling.

| 1.2 | Man kan konstatere en udvikling i behovene for sundhedsydelser og i folks forventninger og — uden for sundhedssystemet — en politisk udvikling, som giver individet stadig større indflydelse. |
| --- | --- |

1.2

Man kan konstatere en udvikling i behovene for sundhedsydelser og i folks forventninger og — uden for sundhedssystemet — en politisk udvikling, som giver individet stadig større indflydelse.

| 1.3 | De medicinske fremskridt og indførelsen af sociale beskyttelsesordninger har ført til en generel epidemiologisk ændring, som afspejler sig i færre kortvarige behandlinger og frem for alt i en stigning i kroniske sygdomme, et fænomen, der accentueres af befolkningens aldring. Behandlingen af kronisk syge kræver langsigtet behandling, hvorved disse syge akkumulerer viden på grund af deres brug af sundhedssystemet og gennem deres erfaring med deres sygdom. |
| --- | --- |

1.3

De medicinske fremskridt og indførelsen af sociale beskyttelsesordninger har ført til en generel epidemiologisk ændring, som afspejler sig i færre kortvarige behandlinger og frem for alt i en stigning i kroniske sygdomme, et fænomen, der accentueres af befolkningens aldring. Behandlingen af kronisk syge kræver langsigtet behandling, hvorved disse syge akkumulerer viden på grund af deres brug af sundhedssystemet og gennem deres erfaring med deres sygdom.

| 1.4 | De nye informationsteknologier og især udviklingen af internettet har styrket denne tendens til øget viden hos patienterne og forbedret deres muligheder for at udveksle erfaringer og rådføre sig med sundhedspersonalet. I forbindelse med visse patologier har folk undertiden indgående viden om deres sygdom, hvilket sundhedspersonalet bør tage hensyn til. |
| --- | --- |

1.4

De nye informationsteknologier og især udviklingen af internettet har styrket denne tendens til øget viden hos patienterne og forbedret deres muligheder for at udveksle erfaringer og rådføre sig med sundhedspersonalet. I forbindelse med visse patologier har folk undertiden indgående viden om deres sygdom, hvilket sundhedspersonalet bør tage hensyn til.

| 1.5 | Generelt begrænser patienternes forventninger til sundhedspersonalet sig ikke udelukkende til de tekniske aspekter af behandlingen, men vedrører ligeledes de relationelle og menneskelige aspekter. |
| --- | --- |

1.5

Generelt begrænser patienternes forventninger til sundhedspersonalet sig ikke udelukkende til de tekniske aspekter af behandlingen, men vedrører ligeledes de relationelle og menneskelige aspekter.

| 1.6 | At leve med en langvarig sygdom og/eller et handicap skaber også nye behov og forventninger hos de pågældende personer. Kravene til behandlingen har ændret sig: det er ikke længere et spørgsmål om helbredelse for enhver pris, men snarere at »leve med« en sygdom, konstant bekæmpe smerter osv.
  Alt dette tilskynder folk til at spille en stadig mere aktiv rolle med hensyn til den pleje, de får — med ændrede behov og nye forventninger. |
| --- | --- |

1.6

At leve med en langvarig sygdom og/eller et handicap skaber også nye behov og forventninger hos de pågældende personer. Kravene til behandlingen har ændret sig: det er ikke længere et spørgsmål om helbredelse for enhver pris, men snarere at »leve med« en sygdom, konstant bekæmpe smerter osv.

Alt dette tilskynder folk til at spille en stadig mere aktiv rolle med hensyn til den pleje, de får — med ændrede behov og nye forventninger.

| 1.7 | Denne udvikling i folks behov og forventninger til deres pleje er led i en mere gennemgribende udvikling i samfundet, som søger at fremme en model baseret på respekten for den enkeltes autonomi og varetagelsen af deres rettigheder. |
| --- | --- |

1.7

Denne udvikling i folks behov og forventninger til deres pleje er led i en mere gennemgribende udvikling i samfundet, som søger at fremme en model baseret på respekten for den enkeltes autonomi og varetagelsen af deres rettigheder.

| 1.8 | Alle disse faktorer fører til den konklusion, at den paternalistiske model for samspillet mellem læge og patient har udspillet sin rolle, og derfor er der et behov for en nytænkning af patientens plads i hans interaktion med systemet, hvilket indebærer anerkendelse og iværksættelse af nye rettigheder og forpligtelser. |
| --- | --- |

1.8

Alle disse faktorer fører til den konklusion, at den paternalistiske model for samspillet mellem læge og patient har udspillet sin rolle, og derfor er der et behov for en nytænkning af patientens plads i hans interaktion med systemet, hvilket indebærer anerkendelse og iværksættelse af nye rettigheder og forpligtelser.

| 1.9 | I denne udtalelse koncentrerer man sig om rettigheder for patienter, dvs. mennesker, der henvender sig til sundhedssystemet, hvad enten de er raske eller syge i overensstemmelse med Verdenssundhedsorganisationens definition. |
| --- | --- |

1.9

I denne udtalelse koncentrerer man sig om rettigheder for patienter, dvs. mennesker, der henvender sig til sundhedssystemet, hvad enten de er raske eller syge i overensstemmelse med Verdenssundhedsorganisationens definition.

2.   Baggrund

| 2.1 | Udviklingen i lægevidenskaben og i den enkeltes sundhedsbehov og forventninger er grund til at betragte personen ud fra hans livssituation, hvilket indebærer, at man ikke blot skal interessere sig for individet selv, men ligeledes for hans familiemæssige, erhvervsmæssige og sociale miljø. At leve med en sygdom betyder, at man skal tage hensyn til livskvalitetsaspekter, som kræver aktiv medvirken af en lang række professionelle ud over blot lægekorpset. |
| --- | --- |

2.1

Udviklingen i lægevidenskaben og i den enkeltes sundhedsbehov og forventninger er grund til at betragte personen ud fra hans livssituation, hvilket indebærer, at man ikke blot skal interessere sig for individet selv, men ligeledes for hans familiemæssige, erhvervsmæssige og sociale miljø. At leve med en sygdom betyder, at man skal tage hensyn til livskvalitetsaspekter, som kræver aktiv medvirken af en lang række professionelle ud over blot lægekorpset.

| 2.2 | Selv om lægen fortsat spiller en afgørende rolle i behandlingen af folk, skal begrebet om et individuelt læge/patient-forhold indgå i systemets funktionsmåde, dvs. som en integrerende del af hele teamet af sundheds- og plejepersonale. |
| --- | --- |

2.2

Selv om lægen fortsat spiller en afgørende rolle i behandlingen af folk, skal begrebet om et individuelt læge/patient-forhold indgå i systemets funktionsmåde, dvs. som en integrerende del af hele teamet af sundheds- og plejepersonale.

| 2.2.1 | Patienten sætter sin lid til sundhedspersonalet, og derfor bør lægen og plejepersonalet være opmærksom på patienten, således at de kan tilpasse deres udtalelser, deres behandling og deres forklaringer herefter. Denne interaktive proces omfatter lytten, ordveksling og pleje. Det gør det muligt at skabe et godt forhold, som er nødvendigt for at bekæmpe sygdommen. |
| --- | --- |

2.2.1

Patienten sætter sin lid til sundhedspersonalet, og derfor bør lægen og plejepersonalet være opmærksom på patienten, således at de kan tilpasse deres udtalelser, deres behandling og deres forklaringer herefter. Denne interaktive proces omfatter lytten, ordveksling og pleje. Det gør det muligt at skabe et godt forhold, som er nødvendigt for at bekæmpe sygdommen.

| 2.2.2 | Det lægelige svar på disse spørgsmål bør således være at anlægge en ægte social tilgang, som — ud over den fornødne, stringente tekniske behandling — efterkommer folks ønske om omfattende og individuelt afstemt omsorg. |
| --- | --- |

2.2.2

Det lægelige svar på disse spørgsmål bør således være at anlægge en ægte social tilgang, som — ud over den fornødne, stringente tekniske behandling — efterkommer folks ønske om omfattende og individuelt afstemt omsorg.

| 2.2.2.1 | Det medicinsk-sociale team skal fungere som patientens rådgiver uden dog at fralægge sig sit ansvar. Dets opgave er derfor at informere patienten og støtte ham i hans valg. Det kræver, at det udarbejder en behandlingsstrategi ud fra de hypoteser, det opstiller på baggrund af symptomerne og forholdet til patienten. Der stilles således et berettiget krav til sundhedspersonalet om, at det lytter til den enkelte patient, hvilket skal gøre det muligt at foreslå den bedst egnede behandling, både på det tekniske og det psykologiske plan. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Det medicinsk-sociale team skal fungere som patientens rådgiver uden dog at fralægge sig sit ansvar. Dets opgave er derfor at informere patienten og støtte ham i hans valg. Det kræver, at det udarbejder en behandlingsstrategi ud fra de hypoteser, det opstiller på baggrund af symptomerne og forholdet til patienten. Der stilles således et berettiget krav til sundhedspersonalet om, at det lytter til den enkelte patient, hvilket skal gøre det muligt at foreslå den bedst egnede behandling, både på det tekniske og det psykologiske plan.

| 2.2.3 | Hvorvidt man finder den bedste behandling, og kampen mod sygdommen lykkes, afhænger i stor udstrækning af det forhold, der skabes mellem patienten og sundhedspersonalet. Det er lige så stor en udfordring for plejepersonalet som for patienten. Der skal ligeledes være plads til eftertænksomhed, således at der kan tages højde for de sociale begrænsninger (erhvervsarbejde, finansielle faktorer, anerkendelse af rettigheder osv.) og de følelsesmæssige og familiemæssige udfordringer. Slægtninge og patientsammenslutninger spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

2.2.3

Hvorvidt man finder den bedste behandling, og kampen mod sygdommen lykkes, afhænger i stor udstrækning af det forhold, der skabes mellem patienten og sundhedspersonalet. Det er lige så stor en udfordring for plejepersonalet som for patienten. Der skal ligeledes være plads til eftertænksomhed, således at der kan tages højde for de sociale begrænsninger (erhvervsarbejde, finansielle faktorer, anerkendelse af rettigheder osv.) og de følelsesmæssige og familiemæssige udfordringer. Slægtninge og patientsammenslutninger spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng.

| 2.3 | Man kunne således overveje fordelene ved et møde mellem en patientorganisation og en organisation af plejepersonalet. |
| --- | --- |

2.3

Man kunne således overveje fordelene ved et møde mellem en patientorganisation og en organisation af plejepersonalet.

| 2.3.1 | Nogle beklager det tillidstab, som ophøret af læge/patient-forholdet i dets traditionelle betydning medfører. Denne udvikling skal dog snarere ses som en overgang fra et blindt tillidsforhold til en tillid skabt i en proces af interaktion og meningsudvekslinger mellem patienten, hans familie og plejepersonalet. |
| --- | --- |

2.3.1

Nogle beklager det tillidstab, som ophøret af læge/patient-forholdet i dets traditionelle betydning medfører. Denne udvikling skal dog snarere ses som en overgang fra et blindt tillidsforhold til en tillid skabt i en proces af interaktion og meningsudvekslinger mellem patienten, hans familie og plejepersonalet.

3.   Uantastelige rettigheder

| 3.1 | Håndhævelsen af syge personers og brugeres rettigheder har sin rod i menneskerettighederne, og målet er med tiden at fremme disses brug af sundhedssystemet. Disse rettigheder er derfor ofte indbyrdes forbundne. Det europæiske charter for patientrettigheder udarbejdet i 2002 af Active Citizenship Network omfatter 14 rettigheder, som EØSU sætter pris på og støtter. Tre er horisontalt forbundne eller en forudsætning for andre rettigheder. |
| --- | --- |

3.1

Håndhævelsen af syge personers og brugeres rettigheder har sin rod i menneskerettighederne, og målet er med tiden at fremme disses brug af sundhedssystemet. Disse rettigheder er derfor ofte indbyrdes forbundne. Det europæiske charter for patientrettigheder udarbejdet i 2002 af Active Citizenship Network omfatter 14 rettigheder, som EØSU sætter pris på og støtter. Tre er horisontalt forbundne eller en forudsætning for andre rettigheder.

3.2   Retten til information

| 3.2.1 | Informationen vedrører først og fremmest patienter under behandling. Den bør give oplysninger om sygdommen, dens mulige udvikling, behandlingsmuligheder og deres fordele og risici, de institutioner og det plejepersonale, der giver en sådan behandling, sygdommens og behandlingens konsekvenser for den syges dagligdag. Sådanne oplysninger er så meget desto vigtigere, når det drejer sig om kronisk sygdom, afhængighed, handicap eller langvarig behandling, som vil kræve ændringer i den syges og omgangskredsens daglige liv. |
| --- | --- |

3.2.1

Informationen vedrører først og fremmest patienter under behandling. Den bør give oplysninger om sygdommen, dens mulige udvikling, behandlingsmuligheder og deres fordele og risici, de institutioner og det plejepersonale, der giver en sådan behandling, sygdommens og behandlingens konsekvenser for den syges dagligdag. Sådanne oplysninger er så meget desto vigtigere, når det drejer sig om kronisk sygdom, afhængighed, handicap eller langvarig behandling, som vil kræve ændringer i den syges og omgangskredsens daglige liv.

| 3.2.1.1 | I bestræbelserne på at forbedre befolkningens sundhedstilstand indtager prævention en central plads. Derfor skal der samtidig med etableringen af den nødvendige undersøgelses- og behandlingskapacitet udvikles oplysnings- og bevidstgørelseskampagner. |
| --- | --- |

3.2.1.1

I bestræbelserne på at forbedre befolkningens sundhedstilstand indtager prævention en central plads. Derfor skal der samtidig med etableringen af den nødvendige undersøgelses- og behandlingskapacitet udvikles oplysnings- og bevidstgørelseskampagner.

| 3.2.2 | Information er ikke et mål i sig selv, men et middel til at sætte patienten i stand til at træffe et frit og velunderbygget valg. Derfor er måden, hvorpå informationen gives, lige så vigtig som informationen selv. Den er led i en proces, som gør brug af forskellige informationskilder, herunder internettet og help line-tjenester drevet af foreninger, hvor der er mulighed for et samspil mellem patienten og en lang række fagfolk, som hver har deres rolle at spille. Den mundtlige informationsformidling er afgørende. Med regelmæssige mellemrum bør lægen sikre sig, at patienten forstår situationen og er tilfreds. |
| --- | --- |

3.2.2

Information er ikke et mål i sig selv, men et middel til at sætte patienten i stand til at træffe et frit og velunderbygget valg. Derfor er måden, hvorpå informationen gives, lige så vigtig som informationen selv. Den er led i en proces, som gør brug af forskellige informationskilder, herunder internettet og help line-tjenester drevet af foreninger, hvor der er mulighed for et samspil mellem patienten og en lang række fagfolk, som hver har deres rolle at spille. Den mundtlige informationsformidling er afgørende. Med regelmæssige mellemrum bør lægen sikre sig, at patienten forstår situationen og er tilfreds.

| 3.2.3 | Endvidere bør familiekredsen — uafhængig af den berørte selv — ligeledes inddrages i informationsprocessen, især hvis patienten er et barn eller en ældre slægtning. Naturligvis afhænger informationsniveauet af patientens sundhedstilstand og evne til selv at træffe en beslutning. |
| --- | --- |

3.2.3

Endvidere bør familiekredsen — uafhængig af den berørte selv — ligeledes inddrages i informationsprocessen, især hvis patienten er et barn eller en ældre slægtning. Naturligvis afhænger informationsniveauet af patientens sundhedstilstand og evne til selv at træffe en beslutning.

| 3.2.3.1 | Enhver patient skal informeres på sit eget sprog og under hensyntagen til særlige handicap. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Enhver patient skal informeres på sit eget sprog og under hensyntagen til særlige handicap.

| 3.2.4 | Samtykke kan kun gives, og risici accepteres på et velinformeret grundlag. Information er og bliver resultatet af et unikt samspil mellem patient og læge, hvor der udelukkende tages hensyn til patientens interesser og velvære. |
| --- | --- |

3.2.4

Samtykke kan kun gives, og risici accepteres på et velinformeret grundlag. Information er og bliver resultatet af et unikt samspil mellem patient og læge, hvor der udelukkende tages hensyn til patientens interesser og velvære.

| 3.2.5 | Denne adgang til personaliseret information er et nødvendigt skridt mod en mindskelse af uligheder over for sundhedsproblemer, sygdom, behandling og forbedring af adgangen til sundhedssystemet for alle borgere.
  Det er ønskeligt, at oplysningerne vedrørende en persons sundhedstilstand, diagnosen og de trufne terapeutiske skridt og de deraf følgende resultater registreres i en »sygejournal«. Patientens direkte adgang til denne journal eller via en læge efter eget valg og efter hans ønske er ligeledes en del af patientinformationen og dennes autonomi. Alle bestræbelser på øget information og større åbenhed kræver dog en relevant retlig ramme, således at det sikres, at sundhedsoplysningerne ikke anvendes til andre formål end det tilsigtede. Især i forbindelse med elektronisk lagrede data, der undertiden overføres til tredjelande, bør man være særlig forsigtig. |
| --- | --- |

3.2.5

Denne adgang til personaliseret information er et nødvendigt skridt mod en mindskelse af uligheder over for sundhedsproblemer, sygdom, behandling og forbedring af adgangen til sundhedssystemet for alle borgere.

Det er ønskeligt, at oplysningerne vedrørende en persons sundhedstilstand, diagnosen og de trufne terapeutiske skridt og de deraf følgende resultater registreres i en »sygejournal«. Patientens direkte adgang til denne journal eller via en læge efter eget valg og efter hans ønske er ligeledes en del af patientinformationen og dennes autonomi. Alle bestræbelser på øget information og større åbenhed kræver dog en relevant retlig ramme, således at det sikres, at sundhedsoplysningerne ikke anvendes til andre formål end det tilsigtede. Især i forbindelse med elektronisk lagrede data, der undertiden overføres til tredjelande, bør man være særlig forsigtig.

| 3.2.6 | Det er derfor væsentligt at uddybe informationen om sundhedssystemet for at gøre den mere klar og transparent. Afhængig af patienternes kendskab til og forståelse for systemet kan denne mangfoldighed af aktører øge deres autonomi eller gøre dem mere afhængige af deres læge. Der er således fare for, at dette kan give anledning til malplacerede krav fra brugerne. |
| --- | --- |

3.2.6

Det er derfor væsentligt at uddybe informationen om sundhedssystemet for at gøre den mere klar og transparent. Afhængig af patienternes kendskab til og forståelse for systemet kan denne mangfoldighed af aktører øge deres autonomi eller gøre dem mere afhængige af deres læge. Der er således fare for, at dette kan give anledning til malplacerede krav fra brugerne.

3.3   Retten til et frit og velinformeret samtykke

| 3.3.1 | Det drejer sig om patienters ret til at deltage i beslutninger, der vedrører dem. Det betyder ikke, at ansvaret overføres fra lægen til patienten, men snarere om muligheden for et samspil med henblik på en terapeutisk alliance, hvor hver fastholder sin position med sine egne rettigheder og ansvarsområder. |
| --- | --- |

3.3.1

Det drejer sig om patienters ret til at deltage i beslutninger, der vedrører dem. Det betyder ikke, at ansvaret overføres fra lægen til patienten, men snarere om muligheden for et samspil med henblik på en terapeutisk alliance, hvor hver fastholder sin position med sine egne rettigheder og ansvarsområder.

| 3.3.1.1 | Patientens samtykke gælder ikke systematisk for alle fremtidige medicinske handlinger. Patientens samtykke skal derfor indhentes på ny før enhver væsentlig medicinsk eller kirurgisk handling.
  Den velinformerede patients samtykke skal være eksplicit, dvs. udtrykt objektivt. Efter at have fået de nødvendige oplysninger kan patienten enten acceptere eller afvise den fremgangsmåde, der er blevet foreslået.
  Når det gælder donation af organer, bør man, når donoren er i live, være særlig opmærksom på at oplyse om risiciene. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Patientens samtykke gælder ikke systematisk for alle fremtidige medicinske handlinger. Patientens samtykke skal derfor indhentes på ny før enhver væsentlig medicinsk eller kirurgisk handling.

Den velinformerede patients samtykke skal være eksplicit, dvs. udtrykt objektivt. Efter at have fået de nødvendige oplysninger kan patienten enten acceptere eller afvise den fremgangsmåde, der er blevet foreslået.

Når det gælder donation af organer, bør man, når donoren er i live, være særlig opmærksom på at oplyse om risiciene.

| 3.3.1.2 | For eksperimenter med nye behandlingsformer gælder de samme principper for indhentning af patientens samtykke til såvel medicinsk behandling som til forskningsformål. Patientens frihed skal respekteres, og disse principper sigter mod det samme mål: fælles ansvar og fælles tillid. |
| --- | --- |

3.3.1.2

For eksperimenter med nye behandlingsformer gælder de samme principper for indhentning af patientens samtykke til såvel medicinsk behandling som til forskningsformål. Patientens frihed skal respekteres, og disse principper sigter mod det samme mål: fælles ansvar og fælles tillid.

| 3.3.1.3 | Når det gælder kliniske forsøg med såvel syge som raske personer, kræves der en særlig pædagogisk tilgang. Sådanne forsøg skal overholde veldefinerede kriterier og må kun gennemføres, hvis der foreligger et erklæret ønske om at samarbejde, og et ubetinget samtykke kan dokumenteres. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Når det gælder kliniske forsøg med såvel syge som raske personer, kræves der en særlig pædagogisk tilgang. Sådanne forsøg skal overholde veldefinerede kriterier og må kun gennemføres, hvis der foreligger et erklæret ønske om at samarbejde, og et ubetinget samtykke kan dokumenteres.

| 3.3.1.4 | I hastetilfælde må der på visse punkter kunne dispenseres fra denne regel; samtykket fra patienten formodes at foreligge, men skal bekræftes, når patienten har genvundet sin dømmekraft. |
| --- | --- |

3.3.1.4

I hastetilfælde må der på visse punkter kunne dispenseres fra denne regel; samtykket fra patienten formodes at foreligge, men skal bekræftes, når patienten har genvundet sin dømmekraft.

| 3.3.1.5 | Patienten bør have mulighed for at udpege en person til at repræsentere sig, hvis han senere skulle komme i den situation, at han ikke kan give udtryk for sine ønsker. |
| --- | --- |

3.3.1.5

Patienten bør have mulighed for at udpege en person til at repræsentere sig, hvis han senere skulle komme i den situation, at han ikke kan give udtryk for sine ønsker.

| 3.3.1.6 | Så snart et barn eller en syg mindreårig er i stand til at udvise en vis personlig selvstændighed og udøve den fornødne dømmekraft, skal man hos den pågældende søge samtykke til mindre medicinske indgreb. Ved at involvere børn i sundhedsuddannelsen i så tidlig en alder som muligt er man med til at afdramatisere visse situationer og gøre den unge patient mere samarbejdsvillig. |
| --- | --- |

3.3.1.6

Så snart et barn eller en syg mindreårig er i stand til at udvise en vis personlig selvstændighed og udøve den fornødne dømmekraft, skal man hos den pågældende søge samtykke til mindre medicinske indgreb. Ved at involvere børn i sundhedsuddannelsen i så tidlig en alder som muligt er man med til at afdramatisere visse situationer og gøre den unge patient mere samarbejdsvillig.

3.4   Ret til værdighed

| 3.4.1 | Under denne betegnelse falder retten til intimsfæren, retten til smertelindring, retten til en værdig afslutning på livet, beskyttelse af den menneskelige krops integritet, respekt for privatlivet og princippet om ikke-diskriminering. |
| --- | --- |

3.4.1

Under denne betegnelse falder retten til intimsfæren, retten til smertelindring, retten til en værdig afslutning på livet, beskyttelse af den menneskelige krops integritet, respekt for privatlivet og princippet om ikke-diskriminering.

| 3.4.1.1 | Hver borger har ret til fortrolighed vedrørende oplysninger om hans sundhedstilstand, den fremsatte diagnose og den ydede behandling, men også respekt for privatlivets fred under undersøgelser, konsultationer og medicinske og kirurgiske behandlinger. Denne fundamentale ret kræver, at patienten behandles med behørig respekt, og at han ikke udsættes for nedsættende bemærkninger og holdninger fra sundhedspersonalet. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Hver borger har ret til fortrolighed vedrørende oplysninger om hans sundhedstilstand, den fremsatte diagnose og den ydede behandling, men også respekt for privatlivets fred under undersøgelser, konsultationer og medicinske og kirurgiske behandlinger. Denne fundamentale ret kræver, at patienten behandles med behørig respekt, og at han ikke udsættes for nedsættende bemærkninger og holdninger fra sundhedspersonalet.

| 3.4.1.2 | Sygdom, handicap og afhængighed svækker folk. Jo svagere de føler sig, des mindre føler de sig i stand til at kræve et minimum af respekt. Det påhviler derfor sundhedspersonalet at være mere opmærksom på behovet for at udvide respekt for mennesker, som er særligt sårbare på grund af deres sygdom og/eller handicap. |
| --- | --- |

3.4.1.2

Sygdom, handicap og afhængighed svækker folk. Jo svagere de føler sig, des mindre føler de sig i stand til at kræve et minimum af respekt. Det påhviler derfor sundhedspersonalet at være mere opmærksom på behovet for at udvide respekt for mennesker, som er særligt sårbare på grund af deres sygdom og/eller handicap.

| 3.4.1.3 | Erkendelse af vigtigheden af den tid, der afsættes til konsultationen, samtalen med den pågældende, forklaring af diagnosen og behandlingen såvel i som uden for hospitalsmiljøet, er elementer i respekten for mennesker. Denne investering i tid er med til at styrke den terapeutiske alliance og spare tid andetsteds. At tage tid til folk er at tage vare om folk. |
| --- | --- |

3.4.1.3

Erkendelse af vigtigheden af den tid, der afsættes til konsultationen, samtalen med den pågældende, forklaring af diagnosen og behandlingen såvel i som uden for hospitalsmiljøet, er elementer i respekten for mennesker. Denne investering i tid er med til at styrke den terapeutiske alliance og spare tid andetsteds. At tage tid til folk er at tage vare om folk.

| 3.4.1.4 | Dette gælder især for mennesker, der allerede lider under manglende social anerkendelse: ældre, socialt svage eller fysisk, psykisk og mentalt handicappede osv. |
| --- | --- |

3.4.1.4

Dette gælder især for mennesker, der allerede lider under manglende social anerkendelse: ældre, socialt svage eller fysisk, psykisk og mentalt handicappede osv.

| 3.4.1.5 | Er der tale om den sidste fase i livet eller specielt tunge behandlinger, skal personalet være endnu mere opmærksom. Respekten for en person og hans ret til at dø på en værdig måde, opnås ved at give alle adgang til palliativ pleje med henblik på at mindske smerter og opretholde en vis livskvalitet og ved at sikre patientens ret til at få sine valg respekteret indtil det sidste. Dette betyder bl.a., at der fastlægges en procedure, som f.eks. udpegelsen af en stedfortræder for at sikre, at patientens vilje kommer til udtryk. |
| --- | --- |

3.4.1.5

Er der tale om den sidste fase i livet eller specielt tunge behandlinger, skal personalet være endnu mere opmærksom. Respekten for en person og hans ret til at dø på en værdig måde, opnås ved at give alle adgang til palliativ pleje med henblik på at mindske smerter og opretholde en vis livskvalitet og ved at sikre patientens ret til at få sine valg respekteret indtil det sidste. Dette betyder bl.a., at der fastlægges en procedure, som f.eks. udpegelsen af en stedfortræder for at sikre, at patientens vilje kommer til udtryk.

| 3.4.1.6 | Smertelindring ved hjælp af effektive midler, adgang til specialiserede faciliteter, information og uddannelse af sundhedspersonale og information af patienter og deres nærmeste skal udbygges, da det her drejer sig om at respektere alles ret til at modtage smertelindrende behandling. |
| --- | --- |

3.4.1.6

Smertelindring ved hjælp af effektive midler, adgang til specialiserede faciliteter, information og uddannelse af sundhedspersonale og information af patienter og deres nærmeste skal udbygges, da det her drejer sig om at respektere alles ret til at modtage smertelindrende behandling.

| 3.4.1.7 | Kravet om at behandle en person med respekt ophører ikke efter døden. Dette indebærer, at når en patient dør på et hospital, får de pårørende og plejepersonalet, som passede ham til det sidste, den nødvendige psykologiske støtte, og at den afdødes vilje og religiøse overbevisning respekteres nøje. |
| --- | --- |

3.4.1.7

Kravet om at behandle en person med respekt ophører ikke efter døden. Dette indebærer, at når en patient dør på et hospital, får de pårørende og plejepersonalet, som passede ham til det sidste, den nødvendige psykologiske støtte, og at den afdødes vilje og religiøse overbevisning respekteres nøje.

| 3.5 | Ud fra et folkesundhedsmæssigt synspunkt skal visse andre individuelle rettigheder gennemføres, og dette kræver, at systemet i dets nuværende form kommer op med relevante svar. |
| --- | --- |

3.5

Ud fra et folkesundhedsmæssigt synspunkt skal visse andre individuelle rettigheder gennemføres, og dette kræver, at systemet i dets nuværende form kommer op med relevante svar.

| 3.5.1 | Ret til adgang til pleje for alle, dvs. ikke kun adgang til rettigheder og social beskyttelse, men direkte adgang til samtlige sundhedstjenester og hele sundhedspersonalet uden diskrimination på grund af personens sociale eller økonomiske situation. Dette nås ikke ved en åbning af sundhedsmarkedet, men derimod gennem en proaktiv sundhedspolitik, da den praktiske gennemførelse af denne ret varierer meget fra det ene land til det andet afhængig af de indgåede forpligtelser og de eksisterende finansieringsformer. |
| --- | --- |

3.5.1

Ret til adgang til pleje for alle, dvs. ikke kun adgang til rettigheder og social beskyttelse, men direkte adgang til samtlige sundhedstjenester og hele sundhedspersonalet uden diskrimination på grund af personens sociale eller økonomiske situation. Dette nås ikke ved en åbning af sundhedsmarkedet, men derimod gennem en proaktiv sundhedspolitik, da den praktiske gennemførelse af denne ret varierer meget fra det ene land til det andet afhængig af de indgåede forpligtelser og de eksisterende finansieringsformer.

| 3.5.2 | Retten til pleje af god kvalitet: Enhver person har under hensyntagen til sin sundhedstilstand ret til at modtage den bedst egnede behandling og adgang til de bedste terapier og lægemidler, der er så omkostningseffektive som muligt (fremme af generiske lægemidler). Retten til pleje af god kvalitet indebærer også retten til testning og terapeutisk uddannelse, hvilket kræver investering i ressourcer og midler og forudsætter, at man råder over et korrekt uddannet personale. |
| --- | --- |

3.5.2

Retten til pleje af god kvalitet: Enhver person har under hensyntagen til sin sundhedstilstand ret til at modtage den bedst egnede behandling og adgang til de bedste terapier og lægemidler, der er så omkostningseffektive som muligt (fremme af generiske lægemidler). Retten til pleje af god kvalitet indebærer også retten til testning og terapeutisk uddannelse, hvilket kræver investering i ressourcer og midler og forudsætter, at man råder over et korrekt uddannet personale.

| 3.5.3 | Retten til forebyggelse og sikkerhed for sundhedspleje: Borgerne ønsker, at sundhedssystemet organiseres omkring og for mennesker. De ønsker at vide mere om de behandlingsstrategier, der foreslås dem, deltage i en såvel personlig som kollektiv forebyggelsesindsats, sikre sig, at samfundets valg, adfærd og forbrugsmønstre ikke skader sundheden. |
| --- | --- |

3.5.3

Retten til forebyggelse og sikkerhed for sundhedspleje: Borgerne ønsker, at sundhedssystemet organiseres omkring og for mennesker. De ønsker at vide mere om de behandlingsstrategier, der foreslås dem, deltage i en såvel personlig som kollektiv forebyggelsesindsats, sikre sig, at samfundets valg, adfærd og forbrugsmønstre ikke skader sundheden.

4.   Anbefalinger vedrørende gennemførelsen af patientrettigheder

| 4.1 | Sikringen og gennemførelsen af disse rettigheder optager mange inden for sundhedssektoren, patienter, politisk ansvarlige og brugersammenslutninger. Der er et pressende behov for, at man bevæger sig væk fra konfrontationen mellem den enes rettigheder og den andens forpligtelser. Respekten for patienternes rettigheder fører også til en mere ligelig fordeling af plejepersonalets forpligtelser og ansvar. |
| --- | --- |

4.1

Sikringen og gennemførelsen af disse rettigheder optager mange inden for sundhedssektoren, patienter, politisk ansvarlige og brugersammenslutninger. Der er et pressende behov for, at man bevæger sig væk fra konfrontationen mellem den enes rettigheder og den andens forpligtelser. Respekten for patienternes rettigheder fører også til en mere ligelig fordeling af plejepersonalets forpligtelser og ansvar.

| 4.1.1 | Læger træffer ikke længere alene beslutninger, som er afgørende for menneskers fremtid og står derfor ikke længere alene med ansvaret. |
| --- | --- |

4.1.1

Læger træffer ikke længere alene beslutninger, som er afgørende for menneskers fremtid og står derfor ikke længere alene med ansvaret.

| 4.2 | I alles interesse er det vort fælles ansvar at hjælpe sundhedspersonalet til at imødekomme de stillede forventninger:






  — | Ved i dets uddannelse at integrere etiske aspekter og respekten for individet og dets rettigheder, således at personalet forstår den underliggende dynamik og de deraf følgende konsekvenser, og så det ikke ser patientrettigheder som en yderligere belastning. |
| --- | --- | --- |

4.2

I alles interesse er det vort fælles ansvar at hjælpe sundhedspersonalet til at imødekomme de stillede forventninger:

—

Ved i dets uddannelse at integrere etiske aspekter og respekten for individet og dets rettigheder, således at personalet forstår den underliggende dynamik og de deraf følgende konsekvenser, og så det ikke ser patientrettigheder som en yderligere belastning.

| — | Ved at skabe fora og steder for debat mellem sundhedspersonalet og mellem sundhedspersonalet og brugerne. |
| --- | --- |

—

Ved at skabe fora og steder for debat mellem sundhedspersonalet og mellem sundhedspersonalet og brugerne.

| — | Ved at skabe nye måder at informere de syge på, der involverer alle aktører i sundhedssystemet. |
| --- | --- |

—

Ved at skabe nye måder at informere de syge på, der involverer alle aktører i sundhedssystemet.

| — | Ved at udvikle nye pædagogiske procedurer i forbindelse med samtykke, der fører til en alliance om behandlingen. |
| --- | --- |

—

Ved at udvikle nye pædagogiske procedurer i forbindelse med samtykke, der fører til en alliance om behandlingen.

| — | Ved at skabe og udbrede nye organisatoriske og pædagogiske løsninger på, hvordan man kan mindske det psykologiske pres, som børn oplever i forbindelse med lægebehandling, navnlig ved hospitalsophold. |
| --- | --- |

—

Ved at skabe og udbrede nye organisatoriske og pædagogiske løsninger på, hvordan man kan mindske det psykologiske pres, som børn oplever i forbindelse med lægebehandling, navnlig ved hospitalsophold.

| — | Ved at oprette udvalg for klinisk etik i sundhedsinstitutioner, der gør det lettere at støtte plejepersonalet og respektere patientens rettigheder. |
| --- | --- |

—

Ved at oprette udvalg for klinisk etik i sundhedsinstitutioner, der gør det lettere at støtte plejepersonalet og respektere patientens rettigheder.

| — | Ved at medtage beskyttelse og fremme af patientrettigheder i sundhedspersonalets etiske kodeks og adfærdskodeks. |
| --- | --- |

—

Ved at medtage beskyttelse og fremme af patientrettigheder i sundhedspersonalets etiske kodeks og adfærdskodeks.

| — | Ved at gøre systemet mere forståeligt for brugerne samtidig med, at man styrker hele plejepersonalets position og rolle. |
| --- | --- |

—

Ved at gøre systemet mere forståeligt for brugerne samtidig med, at man styrker hele plejepersonalets position og rolle.

| — | Ved at udvikle nye former for kollektiv praksis, der involverer læger og andet sundhedspersonale:






  — | gruppepraksis, sundhedscentre, |
| --- | --- | --- |

—

Ved at udvikle nye former for kollektiv praksis, der involverer læger og andet sundhedspersonale:

—

gruppepraksis, sundhedscentre,

| — | en kobling mellem det medicinske, det medicinsk-sociale og sociale sundhedspersonale. |
| --- | --- |

—

en kobling mellem det medicinske, det medicinsk-sociale og sociale sundhedspersonale.

| — | Ved at nytænke den rolle, som patient, bruger, forbruger, familie og borgersammenslutninger indtager:






  — | medtage brugerrepræsentanter i repræsentative organer, |
| --- | --- | --- |

—

Ved at nytænke den rolle, som patient, bruger, forbruger, familie og borgersammenslutninger indtager:

—

medtage brugerrepræsentanter i repræsentative organer,

| — | anerkende visse sammenslutningers rolle i den terapeutiske uddannelse, forebyggelsen, information til de syge osv., |
| --- | --- |

—

anerkende visse sammenslutningers rolle i den terapeutiske uddannelse, forebyggelsen, information til de syge osv.,

| — | skabe forbindelser mellem foreningsstrukturer og plejepersonalets strukturer osv., |
| --- | --- |

—

skabe forbindelser mellem foreningsstrukturer og plejepersonalets strukturer osv.,

| — | give sammenslutningerne midlerne til at gennemføre deres aktiviteter og til at viderebringe deres synspunkter (uddannelse, orlov til varetagelse af repræsentative forpligtelser osv.), |
| --- | --- |

—

give sammenslutningerne midlerne til at gennemføre deres aktiviteter og til at viderebringe deres synspunkter (uddannelse, orlov til varetagelse af repræsentative forpligtelser osv.),

| — | skabe neutrale og hyggelige faciliteter på hospitaler, hvor patienter kan give udtryk for deres bekymringer og med støtte fra brugersammenslutninger forberede deres samtaler med plejepersonalet. |
| --- | --- |

—

skabe neutrale og hyggelige faciliteter på hospitaler, hvor patienter kan give udtryk for deres bekymringer og med støtte fra brugersammenslutninger forberede deres samtaler med plejepersonalet.

| — | at inddrage sammenslutninger på lige fod med sundhedspersonalet i analysen af klager og i fastlæggelsen af måder, hvorpå man kan forbedre kvaliteten af plejen. |
| --- | --- |

—

at inddrage sammenslutninger på lige fod med sundhedspersonalet i analysen af klager og i fastlæggelsen af måder, hvorpå man kan forbedre kvaliteten af plejen.

5.   Konklusion: mod en sikring af patientrettigheder

| 5.1 | Hvor effektive de individuelle rettigheder viser sig at være i praksis, vil i vid udstrækning afhænge af, på hvilken måde man rent kollektivt støtter dette initiativ. Derfor er det nødvendigt at arbejde på at gøre folkesundheden demokratisk, hvilket kræver et kollektivt engagement fra brugerne og deres organisationer på forskellige stedet i systemet. |
| --- | --- |

5.1

Hvor effektive de individuelle rettigheder viser sig at være i praksis, vil i vid udstrækning afhænge af, på hvilken måde man rent kollektivt støtter dette initiativ. Derfor er det nødvendigt at arbejde på at gøre folkesundheden demokratisk, hvilket kræver et kollektivt engagement fra brugerne og deres organisationer på forskellige stedet i systemet.

| 5.2 | Patientrettigheder er et udtryk blandt mange andre for menneskerettigheder, men er på ingen måde en særskilt kategori. De er et udtryk for, at ingen patient ønsker at blive betragtet som en særskilt person sig og især ikke som en person, der er særskilt fra samfundet. |
| --- | --- |

5.2

Patientrettigheder er et udtryk blandt mange andre for menneskerettigheder, men er på ingen måde en særskilt kategori. De er et udtryk for, at ingen patient ønsker at blive betragtet som en særskilt person sig og især ikke som en person, der er særskilt fra samfundet.

| 5.2.1 | Man må erkende, at brugerne af sundhedssystemet giver stadig mere højlydt udtryk for deres følelser vedrørende behandlingsvilkårene på basis af egne erfaringer og også fordi de modtager stadig mere information. |
| --- | --- |

5.2.1

Man må erkende, at brugerne af sundhedssystemet giver stadig mere højlydt udtryk for deres følelser vedrørende behandlingsvilkårene på basis af egne erfaringer og også fordi de modtager stadig mere information.

| 5.3 | Derfor drejer det sig om at tage stilling til patientens rolle i et beslutningssystem, der vedrører ham selv, et system, der kræver transparente procedurer og respekt for enkeltindividet. |
| --- | --- |

5.3

Derfor drejer det sig om at tage stilling til patientens rolle i et beslutningssystem, der vedrører ham selv, et system, der kræver transparente procedurer og respekt for enkeltindividet.

| 5.4 | Det drejer sig ikke om at anlægge et forbrugerretligt perspektiv, men om at anerkende, at patienten er tilstrækkelig moden til at deltage i de beslutninger, der vedrører ham, på grundlag af respekten for hans rettigheder. |
| --- | --- |

5.4

Det drejer sig ikke om at anlægge et forbrugerretligt perspektiv, men om at anerkende, at patienten er tilstrækkelig moden til at deltage i de beslutninger, der vedrører ham, på grundlag af respekten for hans rettigheder.

| 5.5 | At lytte til brugerne og deres repræsentanter er så meget mere nødvendigt som sundhedsspørgsmål også berører andre områder, nemlig produktionsmetoder, livsformer, arbejdsvilkår, miljøbeskyttelse osv. Dette indebærer samfundsmæssige, økonomiske og etiske valg, som derfor ikke alene kan være sundhedspersonalets ansvar. |
| --- | --- |

5.5

At lytte til brugerne og deres repræsentanter er så meget mere nødvendigt som sundhedsspørgsmål også berører andre områder, nemlig produktionsmetoder, livsformer, arbejdsvilkår, miljøbeskyttelse osv. Dette indebærer samfundsmæssige, økonomiske og etiske valg, som derfor ikke alene kan være sundhedspersonalets ansvar.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EU's charter om grundlæggende rettigheder, tekster vedtaget af Europarådet, fransk lov nr. 2002-303 af 4. marts 2002.

1

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/72

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Fremme af bæredygtig produktivitet på de europæiske arbejdspladser«

(2008/C 10/19)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 16. februar 2007 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om Fremme af bæredygtig produktivitet på de europæiske arbejdspladser.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, der vedtog sin udtalelse den 17. juli 2007. Leila Kurki var ordfører.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 155 stemmer for, ingen imod og 9 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | De traditionelle faktorer for økonomisk vækst (forøgelse af arbejdsstyrken, investeringer i produktionsmidler, højere uddannelsesniveau) må suppleres med nye elementer, som kan skabe bæredygtig vækst. For det første må produktivitetsvæksten stige fra det nuværende niveau. For det andet må det faldende udbud af arbejdskraft i det mindste bremses op. For det tredje er det nødvendigt at gøre arbejdslivet mere attraktivt. |
| --- | --- |

1.1

De traditionelle faktorer for økonomisk vækst (forøgelse af arbejdsstyrken, investeringer i produktionsmidler, højere uddannelsesniveau) må suppleres med nye elementer, som kan skabe bæredygtig vækst. For det første må produktivitetsvæksten stige fra det nuværende niveau. For det andet må det faldende udbud af arbejdskraft i det mindste bremses op. For det tredje er det nødvendigt at gøre arbejdslivet mere attraktivt.

| 1.2 | EØSU mener, at det er EU's opgave at støtte alle medlemsstater og virksomheder i deres bestræbelser på at øge den bæredygtige produktivitet, som er et centralt led i Lissabon-strategien. Idéen om, at kvalitetsmæssige og sociale innovationer på arbejdspladsen har stor indflydelse på virksomheders succes må fremmes aktivt. Udvalget foreslår, at der tages højde for dette aspekt som led i evalueringen og reformen af retningslinjerne for økonomi og beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.2

EØSU mener, at det er EU's opgave at støtte alle medlemsstater og virksomheder i deres bestræbelser på at øge den bæredygtige produktivitet, som er et centralt led i Lissabon-strategien. Idéen om, at kvalitetsmæssige og sociale innovationer på arbejdspladsen har stor indflydelse på virksomheders succes må fremmes aktivt. Udvalget foreslår, at der tages højde for dette aspekt som led i evalueringen og reformen af retningslinjerne for økonomi og beskæftigelse.

| 1.3 | Udvalget henviser atter til sit forslag om, at der udarbejdes et europæisk indeks for arbejdslivskvalitet. Indekset skal bygge på forskningsbaserede kriterier om »godt arbejde« og skal udarbejdes og offentliggøres regelmæssigt. Et sådant indeks kan anvendes til at kaste lys over forandringer og forbedringer i det europæiske arbejdslivs kvalitet og de dermed forbundne konsekvenser for produktiviteten. Samtidig vil det danne grundlag for nye initiativer vedrørende forbedring af arbejdslivskvaliteten. |
| --- | --- |

1.3

Udvalget henviser atter til sit forslag om, at der udarbejdes et europæisk indeks for arbejdslivskvalitet. Indekset skal bygge på forskningsbaserede kriterier om »godt arbejde« og skal udarbejdes og offentliggøres regelmæssigt. Et sådant indeks kan anvendes til at kaste lys over forandringer og forbedringer i det europæiske arbejdslivs kvalitet og de dermed forbundne konsekvenser for produktiviteten. Samtidig vil det danne grundlag for nye initiativer vedrørende forbedring af arbejdslivskvaliteten.

| 1.4 | Udviklingen af et europæisk arbejdslivskvalitetsindeks kræver, at der oprettes et bredt forum. Den solide og bredtfavnende ekspertise, som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er i besiddelse af med hensyn til udfordringerne vedrørende omskiftelige arbejdsforhold og håndteringen af disse kan udgøre et solidt grundlag for et sådant forum. Afhængigt af sit arbejdsprogram kan arbejdsmarkedsobservatoriet også se på spørgsmålet. |
| --- | --- |

1.4

Udviklingen af et europæisk arbejdslivskvalitetsindeks kræver, at der oprettes et bredt forum. Den solide og bredtfavnende ekspertise, som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er i besiddelse af med hensyn til udfordringerne vedrørende omskiftelige arbejdsforhold og håndteringen af disse kan udgøre et solidt grundlag for et sådant forum. Afhængigt af sit arbejdsprogram kan arbejdsmarkedsobservatoriet også se på spørgsmålet.

| 1.5 | EØSU opfordrer Kommissionen til at bestille yderligere undersøgelser om forholdet mellem arbejdslivskvalitet og produktivitet. Der er brug for en mere tilbundsgående analyse af faktorerne bag bæredygtig produktivitet. Til denne opgave kan de forskellige EU-institutioner og medlemsstater drage bedre nytte af det forsknings- og analysearbejde, der udføres af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao. |
| --- | --- |

1.5

EØSU opfordrer Kommissionen til at bestille yderligere undersøgelser om forholdet mellem arbejdslivskvalitet og produktivitet. Der er brug for en mere tilbundsgående analyse af faktorerne bag bæredygtig produktivitet. Til denne opgave kan de forskellige EU-institutioner og medlemsstater drage bedre nytte af det forsknings- og analysearbejde, der udføres af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao.

| 1.6 | Efter udvalgets opfattelse vil det være nyttigt at betone arbejdspladsernes innovationsindsats og nye faglige kundskaber samt ny ledelsespraksis i EU's innovations- og uddannelsesinitiativer (f.eks. rammeprogrammet for konkurrencedygtighed og innovation, strukturfondsprogrammerne, det integrerede program for livslang læring). Arbejdsmarkedsparterne har i denne henseende et væsentligt ansvar for at forberede, gennemføre og evaluere projekter. |
| --- | --- |

1.6

Efter udvalgets opfattelse vil det være nyttigt at betone arbejdspladsernes innovationsindsats og nye faglige kundskaber samt ny ledelsespraksis i EU's innovations- og uddannelsesinitiativer (f.eks. rammeprogrammet for konkurrencedygtighed og innovation, strukturfondsprogrammerne, det integrerede program for livslang læring). Arbejdsmarkedsparterne har i denne henseende et væsentligt ansvar for at forberede, gennemføre og evaluere projekter.

| 1.7 | Udvalget foreslår, at medlemsstaterne som led i deres beskæftigelsesprogrammer og innovationspolitik gennemfører programmer, der fremmer arbejdslivskvalitet og produktivitet. I mange medlemsstater findes der nationale produktivitetscentre og centre for arbejdslivsforskning, som kan deltage i sådanne projekter. I den forbindelse spiller arbejdsmarkedets parter en vigtig rolle ved planlægningen af initiativer og i gennemførelsen af konkrete projekter. |
| --- | --- |

1.7

Udvalget foreslår, at medlemsstaterne som led i deres beskæftigelsesprogrammer og innovationspolitik gennemfører programmer, der fremmer arbejdslivskvalitet og produktivitet. I mange medlemsstater findes der nationale produktivitetscentre og centre for arbejdslivsforskning, som kan deltage i sådanne projekter. I den forbindelse spiller arbejdsmarkedets parter en vigtig rolle ved planlægningen af initiativer og i gennemførelsen af konkrete projekter.

| 1.8 | Det væsentlige er, at diskussionen om og konkrete initiativer vedrørende bæredygtig produktivitet fortsætter i forskellige europæiske fora, medlemsstater og virksomheder. Udvalget kan yde et vigtigt bidrag til denne proces ved at fremlægge civilsamfundets synspunkter om spørgsmålet, især som led i sine udtalelser om økonomisk politik, beskæftigelsespolitik og innovationspolitik. |
| --- | --- |

1.8

Det væsentlige er, at diskussionen om og konkrete initiativer vedrørende bæredygtig produktivitet fortsætter i forskellige europæiske fora, medlemsstater og virksomheder. Udvalget kan yde et vigtigt bidrag til denne proces ved at fremlægge civilsamfundets synspunkter om spørgsmålet, især som led i sine udtalelser om økonomisk politik, beskæftigelsespolitik og innovationspolitik.

2.   Indledning

| 2.1 | Forudsætningen for velstand i Europa er bæredygtig økonomisk vækst og høj beskæftigelse. EU's mål er at sikre »en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten« (1). Dette kan opnås ved en øget produktivitetsvækst i forhold til det nuværende niveau i alle økonomiske sektorer (2). Vækst i produktivitet forøger borgernes velfærd, når denne er baseret på en bedre arbejdslivskvalitet og øget beskæftigelse. En bæredygtig produktivitetsvækst kan sikre balance i den offentlige økonomi samt bæredygtig tilvejebringelse af sociale tjenester og sundhedstjenester for en aldrende befolkning. Samtidig skabes der nye arbejdspladser af god kvalitet. Dvs. at bæredygtig produktivitetsvækst fremmer de økonomiske, sociale og miljømæssige mål i Lissabon-strategien. |
| --- | --- |

2.1

Forudsætningen for velstand i Europa er bæredygtig økonomisk vækst og høj beskæftigelse. EU's mål er at sikre »en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten« (1). Dette kan opnås ved en øget produktivitetsvækst i forhold til det nuværende niveau i alle økonomiske sektorer (2). Vækst i produktivitet forøger borgernes velfærd, når denne er baseret på en bedre arbejdslivskvalitet og øget beskæftigelse. En bæredygtig produktivitetsvækst kan sikre balance i den offentlige økonomi samt bæredygtig tilvejebringelse af sociale tjenester og sundhedstjenester for en aldrende befolkning. Samtidig skabes der nye arbejdspladser af god kvalitet. Dvs. at bæredygtig produktivitetsvækst fremmer de økonomiske, sociale og miljømæssige mål i Lissabon-strategien.

| 2.2 | Arbejdsproduktiviteten i Europa er steget jævnt efter 2. verdenskrig. Selv sidst i 1960'erne lå den gennemsnitlige årlige vækst på 5 % pr. arbejdstime. Fra 1980'erne og frem begyndte væksten i arbejdsproduktivitet at stilne af, og den årlige vækstrate lå på kun 1-2 % i årene efter århundredskiftet. Ændringer i EU-medlemsstaternes produktivitetsstatistikker i de seneste år kan forklares ved hjælp af en lang række faktorer, der trækker i hver sin retning. Den gennemsnitlige arbejdsproduktivitetsvækst i Europa har fået et løft ved de nye medlemsstaters tiltrædelse, hvor produktiviteten som udgangspunkt er lavere end i de gamle medlemsstater. Dog er antallet af job med lav produktivitet øget i Europa siden 1995. Disse inkluderer lavt betalte, ufaglærte jobs i servicesektoren og mange job, hvor arbejdstagere er ansat under atypiske kontraktforhold. Denne tendens har bidraget til lavere produktivitetsvækst (3). |
| --- | --- |

2.2

Arbejdsproduktiviteten i Europa er steget jævnt efter 2. verdenskrig. Selv sidst i 1960'erne lå den gennemsnitlige årlige vækst på 5 % pr. arbejdstime. Fra 1980'erne og frem begyndte væksten i arbejdsproduktivitet at stilne af, og den årlige vækstrate lå på kun 1-2 % i årene efter århundredskiftet. Ændringer i EU-medlemsstaternes produktivitetsstatistikker i de seneste år kan forklares ved hjælp af en lang række faktorer, der trækker i hver sin retning. Den gennemsnitlige arbejdsproduktivitetsvækst i Europa har fået et løft ved de nye medlemsstaters tiltrædelse, hvor produktiviteten som udgangspunkt er lavere end i de gamle medlemsstater. Dog er antallet af job med lav produktivitet øget i Europa siden 1995. Disse inkluderer lavt betalte, ufaglærte jobs i servicesektoren og mange job, hvor arbejdstagere er ansat under atypiske kontraktforhold. Denne tendens har bidraget til lavere produktivitetsvækst (3).

| 2.3 | Inden for industrien har produktivitetsvæksten været hurtigst i de teknologidrevne sektorer. Disse sektorer udgør kun en lille del af den samlede industri, hvilket ifølge Kommissionens vurdering kan være et tegn på kommende problemer. Jo større deres andel af værditilvæksten er, jo mere øger de produktiviteten og realindkomsternes stigning i hele økonomien. Disse sektorer er uvægerligt førende inden for innovation samt modernisering og udbredelse af teknologisk kunnen, også hen over grænserne (4). |
| --- | --- |

2.3

Inden for industrien har produktivitetsvæksten været hurtigst i de teknologidrevne sektorer. Disse sektorer udgør kun en lille del af den samlede industri, hvilket ifølge Kommissionens vurdering kan være et tegn på kommende problemer. Jo større deres andel af værditilvæksten er, jo mere øger de produktiviteten og realindkomsternes stigning i hele økonomien. Disse sektorer er uvægerligt førende inden for innovation samt modernisering og udbredelse af teknologisk kunnen, også hen over grænserne (4).

| 2.4 | Et alvorligt problem er helt klart den svage produktivitetsstigning i den private og offentlige servicesektor i de senere år. Der må imidlertid tages hensyn til, at det er vanskeligere, for ikke at sige umuligt, at måle produktiviteten i disse sektorer ved brug af de samme indikatorer som i industrien. På trods af adskillige fornyelser, herunder stadigt større brug af ikt-systemer i servicesektoren har dette ifølge produktivitetsstatistikkerne ikke givet sig udslag i produktivitetsvækst. De typiske innovationer i servicesektoren opstår snarere ved hjælp af anskaffet teknologi (ikt, organisatoriske ændringer, menneskelig kapital), end ved at servicevirksomhederne selv investerer direkte i F&U-aktiviteter (5). Det vil sige, at brugen af mekaniske beregninger i forbindelse med produktivitetssammenligninger kan føre til forkerte konklusioner, medmindre der tages højde for det reelle indhold i de forskellige sektorer. Dette gælder også for de offentlige tjenesteydelser, i hvis mål for produktivitetsvækst der desuden skal tages hensyn til sociale og samfundspolitiske mål samt kravet om at garantere gunstige rammevilkår for innovationer og produktivitetsvækst. |
| --- | --- |

2.4

Et alvorligt problem er helt klart den svage produktivitetsstigning i den private og offentlige servicesektor i de senere år. Der må imidlertid tages hensyn til, at det er vanskeligere, for ikke at sige umuligt, at måle produktiviteten i disse sektorer ved brug af de samme indikatorer som i industrien. På trods af adskillige fornyelser, herunder stadigt større brug af ikt-systemer i servicesektoren har dette ifølge produktivitetsstatistikkerne ikke givet sig udslag i produktivitetsvækst. De typiske innovationer i servicesektoren opstår snarere ved hjælp af anskaffet teknologi (ikt, organisatoriske ændringer, menneskelig kapital), end ved at servicevirksomhederne selv investerer direkte i F&U-aktiviteter (5). Det vil sige, at brugen af mekaniske beregninger i forbindelse med produktivitetssammenligninger kan føre til forkerte konklusioner, medmindre der tages højde for det reelle indhold i de forskellige sektorer. Dette gælder også for de offentlige tjenesteydelser, i hvis mål for produktivitetsvækst der desuden skal tages hensyn til sociale og samfundspolitiske mål samt kravet om at garantere gunstige rammevilkår for innovationer og produktivitetsvækst.

| 2.5 | En forbedring af beskæftigelsessituationen og forøgelse af produktiviteten udelukker ikke hinanden. Tværtimod fremmer de i fællesskab Lissabon-strategiens mål, som går på at øge antallet af kvalitetsarbejdspladser. For eksempel skaber en produktiv beskæftigelse ifølge ILO grundlaget for et menneskeværdigt arbejde (6). Bæredygtig produktivitetsvækst og en stigende beskæftigelsesgrad er en fornuftig måde at reducere mængden af sort arbejde på. |
| --- | --- |

2.5

En forbedring af beskæftigelsessituationen og forøgelse af produktiviteten udelukker ikke hinanden. Tværtimod fremmer de i fællesskab Lissabon-strategiens mål, som går på at øge antallet af kvalitetsarbejdspladser. For eksempel skaber en produktiv beskæftigelse ifølge ILO grundlaget for et menneskeværdigt arbejde (6). Bæredygtig produktivitetsvækst og en stigende beskæftigelsesgrad er en fornuftig måde at reducere mængden af sort arbejde på.

| 2.6 | EU-medlemsstaternes erhvervsstruktur er under forandring og fokus i forbindelse med produktionsforhold flytter sig i stadig større grad fra materiel kapital til menneskelig kapital. Ifølge Kommissionens skøn har efterspørgslen efter arbejdskraft i EU allerede bevæget sig bort fra efterspørgsel efter traditionelle kvalifikationer og over til efterspørgsel efter højtuddannet arbejdskraft. Dette afspejler ændringer i selve arbejdet snarere end ændringer i arbejdskraftens sektormæssige opdeling. Mellem 1995 og 2000 tegnede jobskabelsen i hurtigt voksende, vidensintensive sektorer sig for over to tredjedele af alle nye arbejdspladser på højt og mellemhøjt kvalifikationsniveau og for en meget stor del af al beskæftigelsesvækst for lavt kvalificerede arbejdstagere (7). Beskæftigelsen er især steget inden for forretningsservice, som kommer til at spille en nøglerolle i skabelsen af nye arbejdspladser i fremtiden og vil kompensere for den faldende beskæftigelse og øgede rationalisering inden for fremstillingsindustrien (8). |
| --- | --- |

2.6

EU-medlemsstaternes erhvervsstruktur er under forandring og fokus i forbindelse med produktionsforhold flytter sig i stadig større grad fra materiel kapital til menneskelig kapital. Ifølge Kommissionens skøn har efterspørgslen efter arbejdskraft i EU allerede bevæget sig bort fra efterspørgsel efter traditionelle kvalifikationer og over til efterspørgsel efter højtuddannet arbejdskraft. Dette afspejler ændringer i selve arbejdet snarere end ændringer i arbejdskraftens sektormæssige opdeling. Mellem 1995 og 2000 tegnede jobskabelsen i hurtigt voksende, vidensintensive sektorer sig for over to tredjedele af alle nye arbejdspladser på højt og mellemhøjt kvalifikationsniveau og for en meget stor del af al beskæftigelsesvækst for lavt kvalificerede arbejdstagere (7). Beskæftigelsen er især steget inden for forretningsservice, som kommer til at spille en nøglerolle i skabelsen af nye arbejdspladser i fremtiden og vil kompensere for den faldende beskæftigelse og øgede rationalisering inden for fremstillingsindustrien (8).

| 2.7 | Fra den enkelte borgers synsvinkel indebærer væksten i produktivitet, at arbejdspladser hviler på et mere stabilt grundlag og at arbejdstagerne har bedre muligheder for at udvikle sig i deres arbejde og opnå højere indkomst. Det øger arbejdstagernes faglige kompetence og deres beskæftigelsesegnethed i en omstillingssituation. |
| --- | --- |

2.7

Fra den enkelte borgers synsvinkel indebærer væksten i produktivitet, at arbejdspladser hviler på et mere stabilt grundlag og at arbejdstagerne har bedre muligheder for at udvikle sig i deres arbejde og opnå højere indkomst. Det øger arbejdstagernes faglige kompetence og deres beskæftigelsesegnethed i en omstillingssituation.

| 2.8 | For virksomhederne er en forøgelse af virksomhedens egen produktivitet et livsvilkår, som garanterer egen konkurrenceevne. Når verdensmarkederne i stor udstrækning fastlægger priser og når traditionelle materielinvesteringer ikke kan øge produktiviteten i al uendelighed, er det nødvendigt at øge produktiviteten med andre midler. For virksomheder indebærer produktivitetsvækst, at omkostningsudviklingen bliver langsommere, at den omkostningsrelaterede konkurrenceevne og lønudbetalingsmulighederne bliver bedre, arbejdspladserne er mere sikre (og derfor også mere attråværdige), arbejdsopgaver og organisation ændres, der opnås mere merværdi for kunderne med færre ressourcer, lønsomheden stiger, vækst og overlevelse på markedet bliver mulig og grundlaget lægges for investeringer og udvikling af aktiviteter. |
| --- | --- |

2.8

For virksomhederne er en forøgelse af virksomhedens egen produktivitet et livsvilkår, som garanterer egen konkurrenceevne. Når verdensmarkederne i stor udstrækning fastlægger priser og når traditionelle materielinvesteringer ikke kan øge produktiviteten i al uendelighed, er det nødvendigt at øge produktiviteten med andre midler. For virksomheder indebærer produktivitetsvækst, at omkostningsudviklingen bliver langsommere, at den omkostningsrelaterede konkurrenceevne og lønudbetalingsmulighederne bliver bedre, arbejdspladserne er mere sikre (og derfor også mere attråværdige), arbejdsopgaver og organisation ændres, der opnås mere merværdi for kunderne med færre ressourcer, lønsomheden stiger, vækst og overlevelse på markedet bliver mulig og grundlaget lægges for investeringer og udvikling af aktiviteter.

| 2.9 | Den økonomiske vækst i Europa har traditionelt været afhængig af en forøgelse af arbejdsstyrken, investeringer i produktionsmidler og højere uddannelsesniveau. Nu fungerer denne model ikke længere optimalt. Arbejdsstyrken vokser ikke længere, men bliver mindre. Virksomhederne er mindre villige til at investere i fysisk kapital. Arbejdet har ændret sig fra arbejdskraftintensivt til kapitalintensivt, og den menneskelige kapital bliver stadig vigtigere. Der er en stigende tendens væk fra manuelt arbejde med få krav om uddannelse hen imod ekspertbaseret (vidensbaseret) arbejde, der kræver en specifik uddannelse. Investeringer i grundlæggende uddannelse alene producerer ikke længere produktionsfordele som tidligere. |
| --- | --- |

2.9

Den økonomiske vækst i Europa har traditionelt været afhængig af en forøgelse af arbejdsstyrken, investeringer i produktionsmidler og højere uddannelsesniveau. Nu fungerer denne model ikke længere optimalt. Arbejdsstyrken vokser ikke længere, men bliver mindre. Virksomhederne er mindre villige til at investere i fysisk kapital. Arbejdet har ændret sig fra arbejdskraftintensivt til kapitalintensivt, og den menneskelige kapital bliver stadig vigtigere. Der er en stigende tendens væk fra manuelt arbejde med få krav om uddannelse hen imod ekspertbaseret (vidensbaseret) arbejde, der kræver en specifik uddannelse. Investeringer i grundlæggende uddannelse alene producerer ikke længere produktionsfordele som tidligere.

| 2.10 | Den økonomiske vækst i medlemsstaterne er også blevet stimuleret ved hjælp af skattetiltag (f.eks. lavere beskatning af virksomheder og arbejdskraft) og et stigende privatforbrug (f.eks. rentepolitik, beskatning). Disse vækstfaktorer er imidlertid begrænsede og skal ses både i lyset af skattekonkurrence og vedligeholdelse af den offentlige infrastruktur. |
| --- | --- |

2.10

Den økonomiske vækst i medlemsstaterne er også blevet stimuleret ved hjælp af skattetiltag (f.eks. lavere beskatning af virksomheder og arbejdskraft) og et stigende privatforbrug (f.eks. rentepolitik, beskatning). Disse vækstfaktorer er imidlertid begrænsede og skal ses både i lyset af skattekonkurrence og vedligeholdelse af den offentlige infrastruktur.

| 2.11 | Foruden ovennævnte økonomiske vækstfaktorer må nye vækstskabende elementer tages i brug. Immaterielle succesfaktorer spiller nu på linje med materielle faktorer en rolle, særligt ledelsens evne til at motivere medarbejderne og gøre optimalt brug af deres evner. |
| --- | --- |

2.11

Foruden ovennævnte økonomiske vækstfaktorer må nye vækstskabende elementer tages i brug. Immaterielle succesfaktorer spiller nu på linje med materielle faktorer en rolle, særligt ledelsens evne til at motivere medarbejderne og gøre optimalt brug af deres evner.

| 2.11.1 | For det første skal virksomhedernes produktivitetsvækst stige fra det nuværende niveau. Det kræver en politik, der kan skabe en bæredygtig vækst i virksomhederne inden for innovationsfremmende rammer og som garanterer sund konkurrence. Det er den eneste måde, hvorpå den samlede økonomiske kage kan gøres større. |
| --- | --- |

2.11.1

For det første skal virksomhedernes produktivitetsvækst stige fra det nuværende niveau. Det kræver en politik, der kan skabe en bæredygtig vækst i virksomhederne inden for innovationsfremmende rammer og som garanterer sund konkurrence. Det er den eneste måde, hvorpå den samlede økonomiske kage kan gøres større.

| 2.11.2 | For det andet må det faldende udbud af arbejdskraft i det mindste bremses op. Flere medlemsstater vil i løbet af det kommende årti miste ca. 15 procent af deres arbejdsstyrke. Beskæftigelsen må fastholdes på et højt niveau gennem mere effektive personalepolitikker, indvandring af faglært arbejdskraft og integration, foranstaltninger til forening af arbejde og familieliv, kønspolitiske tiltag samt en reform af pensionssystemerne. Opbakning til medarbejderne på arbejdspladsen og fastholdelse af deres motivation er nøglefaktorer, når det gælder om at tilskynde arbejdstagere til at udskyde pensionering. |
| --- | --- |

2.11.2

For det andet må det faldende udbud af arbejdskraft i det mindste bremses op. Flere medlemsstater vil i løbet af det kommende årti miste ca. 15 procent af deres arbejdsstyrke. Beskæftigelsen må fastholdes på et højt niveau gennem mere effektive personalepolitikker, indvandring af faglært arbejdskraft og integration, foranstaltninger til forening af arbejde og familieliv, kønspolitiske tiltag samt en reform af pensionssystemerne. Opbakning til medarbejderne på arbejdspladsen og fastholdelse af deres motivation er nøglefaktorer, når det gælder om at tilskynde arbejdstagere til at udskyde pensionering.

| 2.11.3 | For det tredje er det nødvendigt at gøre arbejdslivet mere attraktivt. En stor del af arbejdstagerne er 40 til 54 år gamle, hvilket er en væsentlig økonomisk udfordring. Samtidig er det af altafgørende betydning at forhindre unge i at afbryde deres uddannelse og sikre, at de kommer til at tage del i arbejdslivet. Arbejdslivskvalitet og adgang til en fagligt kompetent arbejdsstyrke må forbedres, så man kan få mere nytte af ny teknologi, innovationer og forsknings- og udviklingsaktiviteter end hidtil. |
| --- | --- |

2.11.3

For det tredje er det nødvendigt at gøre arbejdslivet mere attraktivt. En stor del af arbejdstagerne er 40 til 54 år gamle, hvilket er en væsentlig økonomisk udfordring. Samtidig er det af altafgørende betydning at forhindre unge i at afbryde deres uddannelse og sikre, at de kommer til at tage del i arbejdslivet. Arbejdslivskvalitet og adgang til en fagligt kompetent arbejdsstyrke må forbedres, så man kan få mere nytte af ny teknologi, innovationer og forsknings- og udviklingsaktiviteter end hidtil.

| 2.12 | Det Europæiske Råd har konsekvent fremhævet behovet for investeringer i forbedret arbejdslivskvalitet, bl.a. ved hjælp af kvalitetsindikatorer (9). Under det finske EU-formandskab blev der indledt en diskussion om produktivitetens betydning for Lissabon-strategien. Finland anmodede EØSU om at udarbejde en udtalelse om »Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer (10)«. Udvalget vedtog udtalelsen i september 2006. |
| --- | --- |

2.12

Det Europæiske Råd har konsekvent fremhævet behovet for investeringer i forbedret arbejdslivskvalitet, bl.a. ved hjælp af kvalitetsindikatorer (9). Under det finske EU-formandskab blev der indledt en diskussion om produktivitetens betydning for Lissabon-strategien. Finland anmodede EØSU om at udarbejde en udtalelse om »Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer (10)«. Udvalget vedtog udtalelsen i september 2006.

| 2.13 | Det tyske EU-formandskab har fortsat diskussionen om arbejdslivskvalitet. Temaet »et godt arbejde« konkretiserer Lissabon-strategiens målsætning om at skabe flere og bedre arbejdspladser (11). På det uofficielle møde for arbejds- og socialministre i Berlin i januar 2007 understregede Tyskland, Portugal og Slovenien i deres konklusioner, hvor vigtigt det generelt er for Europa at fremme gode arbejdsforhold (12). I sine konklusioner af 8.-9. marts understregede Det Europæiske Råd »et godt arbejdes« betydning for fremme af beskæftigelse i medlemsstaterne og styrkelse af den europæiske sociale model. Ifølge Rådet er principperne bag »et godt arbejde« baseret på arbejdstagernes rettigheder og inddragelse, lige muligheder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og en familievenlig tilrettelæggelse af arbejdet (13). |
| --- | --- |

2.13

Det tyske EU-formandskab har fortsat diskussionen om arbejdslivskvalitet. Temaet »et godt arbejde« konkretiserer Lissabon-strategiens målsætning om at skabe flere og bedre arbejdspladser (11). På det uofficielle møde for arbejds- og socialministre i Berlin i januar 2007 understregede Tyskland, Portugal og Slovenien i deres konklusioner, hvor vigtigt det generelt er for Europa at fremme gode arbejdsforhold (12). I sine konklusioner af 8.-9. marts understregede Det Europæiske Råd »et godt arbejdes« betydning for fremme af beskæftigelse i medlemsstaterne og styrkelse af den europæiske sociale model. Ifølge Rådet er principperne bag »et godt arbejde« baseret på arbejdstagernes rettigheder og inddragelse, lige muligheder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og en familievenlig tilrettelæggelse af arbejdet (13).

| 2.14 | Programmer på europæisk niveau tager på hver sin måde højde for udviklingstendenser i arbejdslivet og arbejdspladsernes muligheder for at håndtere forandringer. Desværre kommer de almindeligvis kun med særskilte forslag snarere end et fælles udgangspunkt til styring af indsatsen. Desuden er koordinationen mellem programmerne ringe, så eventuelle fremskridt eller mangel herpå inden for bæredygtig produktivitet ikke opdages. |
| --- | --- |

2.14

Programmer på europæisk niveau tager på hver sin måde højde for udviklingstendenser i arbejdslivet og arbejdspladsernes muligheder for at håndtere forandringer. Desværre kommer de almindeligvis kun med særskilte forslag snarere end et fælles udgangspunkt til styring af indsatsen. Desuden er koordinationen mellem programmerne ringe, så eventuelle fremskridt eller mangel herpå inden for bæredygtig produktivitet ikke opdages.

| 2.15 | Det centrale spørgsmål er, hvordan virksomhedernes produktivitetsvækst kan fremskyndes på en måde, som støtter arbejdstagernes individuelle og kollektive ressourcer og samtidig hjælper dem med at bevare deres arbejdsevne og forblive arbejdsmotiveret i lyset af de ændrede vilkår. |
| --- | --- |

2.15

Det centrale spørgsmål er, hvordan virksomhedernes produktivitetsvækst kan fremskyndes på en måde, som støtter arbejdstagernes individuelle og kollektive ressourcer og samtidig hjælper dem med at bevare deres arbejdsevne og forblive arbejdsmotiveret i lyset af de ændrede vilkår.

3.   Bæredygtig produktivitetsvækst som succesfaktor

| 3.1 | Når man analyserer produktivitet og beskæftigelse, er det vigtigt at sondre mellem den langsigtede og den kortsigtede effekt. På kort sigt kan der være en negativ korrelation mellem produktivitetsvækst og beskæftigelse. Den industrielle omlægning synes at øge den gennemsnitlige arbejdsproduktivitets vækst, men sænke erhvervsfrekvensen (14). I den situation kræves der en kraftig arbejdsmarkedspolitisk indsats, da de faglige kvalifikationer hos en del af arbejdstagerne er blevet forældede, så de bliver arbejdsløse i denne proces. For at kunne udnytte kundskaber og færdigheder hos flest muligt på en fleksibel måde, er der brug for en ny form for beskyttelse imod afskedigelser og arbejdsløshed. Udvalget har i sin udtalelse om de beskæftigelsespolitiske retningslinjer fremsat flere forslag, der skal effektivisere de politiske foranstaltninger (15). |
| --- | --- |

3.1

Når man analyserer produktivitet og beskæftigelse, er det vigtigt at sondre mellem den langsigtede og den kortsigtede effekt. På kort sigt kan der være en negativ korrelation mellem produktivitetsvækst og beskæftigelse. Den industrielle omlægning synes at øge den gennemsnitlige arbejdsproduktivitets vækst, men sænke erhvervsfrekvensen (14). I den situation kræves der en kraftig arbejdsmarkedspolitisk indsats, da de faglige kvalifikationer hos en del af arbejdstagerne er blevet forældede, så de bliver arbejdsløse i denne proces. For at kunne udnytte kundskaber og færdigheder hos flest muligt på en fleksibel måde, er der brug for en ny form for beskyttelse imod afskedigelser og arbejdsløshed. Udvalget har i sin udtalelse om de beskæftigelsespolitiske retningslinjer fremsat flere forslag, der skal effektivisere de politiske foranstaltninger (15).

| 3.2 | På langt sigt er det muligt at øge beskæftigelsen gennem vækst i arbejdsproduktiviteten. Især den kombinerede effekt af teknologi og visse arbejdslivskvalitetskomponenter skaber vækst, hvilket øger antallet af arbejdspladser og hæver beskæftigelsesfrekvensen. Det sker dog ikke automatisk, men afhænger af industriens evne til at forøge vækstens arbejdskraftintensitet og fremme den langsigtede produktivitetsvækst, der er forbundet med såvel arbejdslivskvalitet som jobtilfredshed (16). |
| --- | --- |

3.2

På langt sigt er det muligt at øge beskæftigelsen gennem vækst i arbejdsproduktiviteten. Især den kombinerede effekt af teknologi og visse arbejdslivskvalitetskomponenter skaber vækst, hvilket øger antallet af arbejdspladser og hæver beskæftigelsesfrekvensen. Det sker dog ikke automatisk, men afhænger af industriens evne til at forøge vækstens arbejdskraftintensitet og fremme den langsigtede produktivitetsvækst, der er forbundet med såvel arbejdslivskvalitet som jobtilfredshed (16).

| 3.3 | Virksomheder kan tilstræbe produktivitetsvækst på mange måder. Visse børsnoterede selskaber i særdeleshed vurderer konkurrenceevne på kort sigt ud fra hvert kvartals indtjening og omkostninger. Denne strategi for »hurtig indtjening« slår igennem på arbejdspladsen på den måde, at der ikke fortages nogen produktive investeringer, og der derudover ikke lægges vægt på personalets færdigheder eller evner. I visse tilfælde har virksomheden ikke de finansielle ressourcer til at iværksætte sådanne tiltag. Ofte svarer løn- og arbejdsvilkår til mindstekravene og sådanne forhold har alvorlige sociale konsekvenser på langt sigt. Denne udvikling udgør en fare for Europas globale konkurrenceevne. Europa kan ikke slå sine konkurrenter ved hjælp af lavproduktivitetsarbejde, ringe arbejdsvilkår og lave lønninger. |
| --- | --- |

3.3

Virksomheder kan tilstræbe produktivitetsvækst på mange måder. Visse børsnoterede selskaber i særdeleshed vurderer konkurrenceevne på kort sigt ud fra hvert kvartals indtjening og omkostninger. Denne strategi for »hurtig indtjening« slår igennem på arbejdspladsen på den måde, at der ikke fortages nogen produktive investeringer, og der derudover ikke lægges vægt på personalets færdigheder eller evner. I visse tilfælde har virksomheden ikke de finansielle ressourcer til at iværksætte sådanne tiltag. Ofte svarer løn- og arbejdsvilkår til mindstekravene og sådanne forhold har alvorlige sociale konsekvenser på langt sigt. Denne udvikling udgør en fare for Europas globale konkurrenceevne. Europa kan ikke slå sine konkurrenter ved hjælp af lavproduktivitetsarbejde, ringe arbejdsvilkår og lave lønninger.

| 3.4 | Traditionelt er produktionseffektiviteten blevet forbedret ved at modernisere produktionsforhold og udvikle produktionsorganisationer, som er bedre tilpasset efterspørgslen. Der er blevet investeret i maskiner og udstyr. Den samlede produktivitet er følgelig steget. Produktiviteten kan øges i små skridt via rationalisering og strømlining af arbejdsmetoder og ved at udvikle produkter og tjenester gennem mere rationelle produktionsmetoder. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt, hvis samarbejdet på arbejdspladsen ikke fungerer, arbejdstagerne ikke er motiverede eller hvis der er mangler i arbejdsmiljøet, som hæmmer arbejdspræstationen. |
| --- | --- |

3.4

Traditionelt er produktionseffektiviteten blevet forbedret ved at modernisere produktionsforhold og udvikle produktionsorganisationer, som er bedre tilpasset efterspørgslen. Der er blevet investeret i maskiner og udstyr. Den samlede produktivitet er følgelig steget. Produktiviteten kan øges i små skridt via rationalisering og strømlining af arbejdsmetoder og ved at udvikle produkter og tjenester gennem mere rationelle produktionsmetoder. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt, hvis samarbejdet på arbejdspladsen ikke fungerer, arbejdstagerne ikke er motiverede eller hvis der er mangler i arbejdsmiljøet, som hæmmer arbejdspræstationen.

| 3.5 | For at opretholde den økonomiske vækst kræves der dybe strukturelle reformer. Produktiviteten kan øges hurtigt gennem en strategisk forandring i form af hurtige hop, hvor virksomheden fuldstændig fornyer måden, den drives på, og derved tilpasses en ny vækstretning. På den måde vil arbejdspladser, som kræver gamle arbejdskvalifikationer, uvilkårligt forsvinde, men samtidig vil der blive skabt nye og ofte bedre arbejdspladser. Virksomheder, som fornyer sig selv, skaber nye produkter og nye værdikæder. Nøglefaktorerne i denne proces er hastighed, innovation, omstillingsevne og inddragelse af medarbejderne i processen. Udvalget og dets rådgivende kommission for industrielle ændringer (CCMI) er aktivt involveret i at analysere strukturændringer, innovationsprocesser og teknologianvendelse (17). Udvalget har fremhævet betydningen af intern funktionel fleksibilitet for fremme af innovationsprocesser (18). |
| --- | --- |

3.5

For at opretholde den økonomiske vækst kræves der dybe strukturelle reformer. Produktiviteten kan øges hurtigt gennem en strategisk forandring i form af hurtige hop, hvor virksomheden fuldstændig fornyer måden, den drives på, og derved tilpasses en ny vækstretning. På den måde vil arbejdspladser, som kræver gamle arbejdskvalifikationer, uvilkårligt forsvinde, men samtidig vil der blive skabt nye og ofte bedre arbejdspladser. Virksomheder, som fornyer sig selv, skaber nye produkter og nye værdikæder. Nøglefaktorerne i denne proces er hastighed, innovation, omstillingsevne og inddragelse af medarbejderne i processen. Udvalget og dets rådgivende kommission for industrielle ændringer (CCMI) er aktivt involveret i at analysere strukturændringer, innovationsprocesser og teknologianvendelse (17). Udvalget har fremhævet betydningen af intern funktionel fleksibilitet for fremme af innovationsprocesser (18).

| 3.6 | Det er interessant at vurdere produktivitet som et aspekt af en virksomheds præstationsevne. Præstationsevnen kan opdeles i en ekstern og en intern del. Den eksterne præstationsevne måler virksomhedens præstation i det omgivende samfund. Produktivitet ses imidlertid tydeligst som en intern egenskab ved en virksomhed og tilmed en, som er forbundet med et individ, en bestemt maskine eller produktionsenhed (19). |
| --- | --- |

3.6

Det er interessant at vurdere produktivitet som et aspekt af en virksomheds præstationsevne. Præstationsevnen kan opdeles i en ekstern og en intern del. Den eksterne præstationsevne måler virksomhedens præstation i det omgivende samfund. Produktivitet ses imidlertid tydeligst som en intern egenskab ved en virksomhed og tilmed en, som er forbundet med et individ, en bestemt maskine eller produktionsenhed (19).

| 3.7 | De interne elementer i virksomhedens præstation er innovation og produktivitet. Forudsætningerne for disse er kvalifikationer og knowhow, medarbejdernes tilfredshed og en positiv indstilling til forandringer og teknologi. Af disse følger kvalitet og omkostningseffektivitet. De eksterne elementer er konkurrenceevne, kundetilfredshed og markedsandel, hvoraf følger likviditet, rentabilitet og betalingsevne (figur 1). |
| --- | --- |

3.7

De interne elementer i virksomhedens præstation er innovation og produktivitet. Forudsætningerne for disse er kvalifikationer og knowhow, medarbejdernes tilfredshed og en positiv indstilling til forandringer og teknologi. Af disse følger kvalitet og omkostningseffektivitet. De eksterne elementer er konkurrenceevne, kundetilfredshed og markedsandel, hvoraf følger likviditet, rentabilitet og betalingsevne (figur 1).

Figure 1: Aspects of company performance and how they interlink

Image

| 3.8 | De forskellige præstationselementer påvirker hinanden på en spiralagtig måde. For eksempel fører produktivitetsvæksten til lavere omkostninger pr. enhed, hvilket fører til en forbedring af virksomhedens konkurrenceevne. Det medfører, at virksomheden har succes på markedet og at lønsomheden stiger yderligere. Virksomheden akkumulerer følgelig formue, som kan anvendes til uddannelse, produktionsmidler eller ledelsesredskaber, dvs. til at skabe bedre forudsætninger for produktivitet. Dette kan betegnes som en stigende produktivitetsspiral. På tilsvarende måde kan man beskrive en nedadgående produktivitetsspiral. |
| --- | --- |

3.8

De forskellige præstationselementer påvirker hinanden på en spiralagtig måde. For eksempel fører produktivitetsvæksten til lavere omkostninger pr. enhed, hvilket fører til en forbedring af virksomhedens konkurrenceevne. Det medfører, at virksomheden har succes på markedet og at lønsomheden stiger yderligere. Virksomheden akkumulerer følgelig formue, som kan anvendes til uddannelse, produktionsmidler eller ledelsesredskaber, dvs. til at skabe bedre forudsætninger for produktivitet. Dette kan betegnes som en stigende produktivitetsspiral. På tilsvarende måde kan man beskrive en nedadgående produktivitetsspiral.

| 3.9 | Bæredygtig produktivitet er altså et bredere begreb end blot at måle lønsomhed eller kun begrænse sig til at analysere arbejdsproduktivitet. På virksomhedsniveau er produktivitet en indikator for den succes, hvormed en virksomhed kan kombinere forskellige produktionsfaktorer til forbedring af effektiviteten og blive konkurrencedygtig på markedet. Bæredygtig produktivitet dækker ikke kun det fysiske arbejdsmiljø, men også det psykisk-sociale arbejdsmiljø, som er kilde til effektivitet, kreativitet og innovation (20). |
| --- | --- |

3.9

Bæredygtig produktivitet er altså et bredere begreb end blot at måle lønsomhed eller kun begrænse sig til at analysere arbejdsproduktivitet. På virksomhedsniveau er produktivitet en indikator for den succes, hvormed en virksomhed kan kombinere forskellige produktionsfaktorer til forbedring af effektiviteten og blive konkurrencedygtig på markedet. Bæredygtig produktivitet dækker ikke kun det fysiske arbejdsmiljø, men også det psykisk-sociale arbejdsmiljø, som er kilde til effektivitet, kreativitet og innovation (20).

| 3.10 | Virksomheden og dens medarbejderes innovation ses i evnen til at udvikle og forny produkt- og tjenestekoncepter, så de skaber en merværdi for kunderne. Innovation er også evnen til løbende at forbedre arbejds-, produktions- og distributionsprocesser sammen med medarbejdere og partnere. Innovation kan således være et redskab, udstyr, en maskine, en kombination af disse, en tjenestemodel, en ny måde at udføre en gammel opgave på eller en anderledes løsning på problemer. Evnen til forandring er et centralt element i produktivitet. |
| --- | --- |

3.10

Virksomheden og dens medarbejderes innovation ses i evnen til at udvikle og forny produkt- og tjenestekoncepter, så de skaber en merværdi for kunderne. Innovation er også evnen til løbende at forbedre arbejds-, produktions- og distributionsprocesser sammen med medarbejdere og partnere. Innovation kan således være et redskab, udstyr, en maskine, en kombination af disse, en tjenestemodel, en ny måde at udføre en gammel opgave på eller en anderledes løsning på problemer. Evnen til forandring er et centralt element i produktivitet.

| 3.11 | Organisationer kan på grundlag af deres innovationsevne klassificeres i henhold til forskellige udviklingsniveauer. Organisationer kan bevidst udvikle deres innovationsevne og rykke op på et nyt niveau gennem læring. Jo mere avanceret praksis en organisation anvender i sine innovationsaktiviteter, jo større er dens evne til at realisere innovationer (21). |
| --- | --- |

3.11

Organisationer kan på grundlag af deres innovationsevne klassificeres i henhold til forskellige udviklingsniveauer. Organisationer kan bevidst udvikle deres innovationsevne og rykke op på et nyt niveau gennem læring. Jo mere avanceret praksis en organisation anvender i sine innovationsaktiviteter, jo større er dens evne til at realisere innovationer (21).

| 3.12 | Øget bæredygtig produktivitet forudsætter, at virksomheder og organisationer ruster sig til fremtidige risici ved at foregribe forandringer og hurtigt og fleksibelt tilpasse sig disse. I disse virksomheder er alle engagerede i den fortløbende udvikling af færdigheder og knowhow, der tages hånd om personalets velvære og arbejdstagerne tager aktivt del i beslutningsprocesserne, særligt når det gælder beslutninger, der er direkte relateret til det arbejde de udfører. Arbejdstagerne er engagerede og villige til at bidrage og stille deres færdigheder til rådighed med henblik på at øge virksomhedens succes. Ledelse er baseret på gensidig anerkendelse og samarbejde, ikke på et magtforhold i forhold til medarbejderne. Ledelsen er i stand til at samarbejde med kunderne, virksomhedsnetværket i sektoren og forskningsinstitutter. |
| --- | --- |

3.12

Øget bæredygtig produktivitet forudsætter, at virksomheder og organisationer ruster sig til fremtidige risici ved at foregribe forandringer og hurtigt og fleksibelt tilpasse sig disse. I disse virksomheder er alle engagerede i den fortløbende udvikling af færdigheder og knowhow, der tages hånd om personalets velvære og arbejdstagerne tager aktivt del i beslutningsprocesserne, særligt når det gælder beslutninger, der er direkte relateret til det arbejde de udfører. Arbejdstagerne er engagerede og villige til at bidrage og stille deres færdigheder til rådighed med henblik på at øge virksomhedens succes. Ledelse er baseret på gensidig anerkendelse og samarbejde, ikke på et magtforhold i forhold til medarbejderne. Ledelsen er i stand til at samarbejde med kunderne, virksomhedsnetværket i sektoren og forskningsinstitutter.

| 3.13 | Hvad angår produktivitetsvækst og accelereringen af denne er det også fremover afgørende, at arbejdspladserne har evnen til at skabe og anvende teknologiske innovationer og de supplerende erhvervs-, organisatoriske og andre sociale innovationer i arbejdslivet, der komplementerer disse. En produktivitetsvækst, der er opnået på denne måde, er bæredygtig. Den påvirker den økonomiske vækst på to måder: ved at forbedre arbejdspladser/virksomheders produktivitet på lang sigt samt ved at øge arbejdsstyrkens omfang, da arbejdstagernes muligheder og interesse for at fortsætte på arbejdsmarkedet vokser. |
| --- | --- |

3.13

Hvad angår produktivitetsvækst og accelereringen af denne er det også fremover afgørende, at arbejdspladserne har evnen til at skabe og anvende teknologiske innovationer og de supplerende erhvervs-, organisatoriske og andre sociale innovationer i arbejdslivet, der komplementerer disse. En produktivitetsvækst, der er opnået på denne måde, er bæredygtig. Den påvirker den økonomiske vækst på to måder: ved at forbedre arbejdspladser/virksomheders produktivitet på lang sigt samt ved at øge arbejdsstyrkens omfang, da arbejdstagernes muligheder og interesse for at fortsætte på arbejdsmarkedet vokser.

4.   Bæredygtig produktivitet i arbejdslivet

| 4.1 | En undersøgelse fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (22) går mere i dybden med forbindelsen mellem arbejdsmiljøkvalitet og produktivitet. Et centralt resultat i undersøgelsen er, at man i den aktuelle situation med skærpet konkurrence ikke længere kan måle en virksomheds succes på basis af rent erhvervsøkonomiske indikatorer. |
| --- | --- |

4.1

En undersøgelse fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (22) går mere i dybden med forbindelsen mellem arbejdsmiljøkvalitet og produktivitet. Et centralt resultat i undersøgelsen er, at man i den aktuelle situation med skærpet konkurrence ikke længere kan måle en virksomheds succes på basis af rent erhvervsøkonomiske indikatorer.

| 4.2 | Ifølge undersøgelsen bliver kundetilfredshed, en optimering af virksomhedens interne forhold, innovationsevne og fleksible organisationsstrukturer stadig vigtigere faktorer. Undersøgelsens resultater viser, at der er en tæt forbindelse mellem gode arbejdsforhold og en virksomheds økonomiske succes. Arbejdsmiljøets kvalitet påvirker i høj grad produktivitet og lønsomhed. |
| --- | --- |

4.2

Ifølge undersøgelsen bliver kundetilfredshed, en optimering af virksomhedens interne forhold, innovationsevne og fleksible organisationsstrukturer stadig vigtigere faktorer. Undersøgelsens resultater viser, at der er en tæt forbindelse mellem gode arbejdsforhold og en virksomheds økonomiske succes. Arbejdsmiljøets kvalitet påvirker i høj grad produktivitet og lønsomhed.

| 4.3 | De seneste års produktivitetsvækst i Europa kan på ingen måde klart karakteriseres som kvalitetsmæssigt bæredygtig. Virksomhederne har stadig for lidt viden om og for få praktiske ordninger til forbedring af arbejdsmiljøet og identificering af de mulige positive konsekvenser heraf. Ifølge en undersøgelse fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår er der alt i alt ikke sket store ændringer i den ene eller anden retning, hvad angår arbejdslivskvalitet (23). Ud fra analyser og sammenligninger i medlemsstaterne er jobtilfredshed forbundet med jobsikkerhed, et positivt arbejdsmiljø og gode muligheder for at lære og udvikle sig i sit job. Arbejdet selv har ændret sig hurtigere, end man kunne forestille sig, og er blevet mere informations- og teknologibaseret og tendensen går kraftigt i retning af større kundeorientering. |
| --- | --- |

4.3

De seneste års produktivitetsvækst i Europa kan på ingen måde klart karakteriseres som kvalitetsmæssigt bæredygtig. Virksomhederne har stadig for lidt viden om og for få praktiske ordninger til forbedring af arbejdsmiljøet og identificering af de mulige positive konsekvenser heraf. Ifølge en undersøgelse fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår er der alt i alt ikke sket store ændringer i den ene eller anden retning, hvad angår arbejdslivskvalitet (23). Ud fra analyser og sammenligninger i medlemsstaterne er jobtilfredshed forbundet med jobsikkerhed, et positivt arbejdsmiljø og gode muligheder for at lære og udvikle sig i sit job. Arbejdet selv har ændret sig hurtigere, end man kunne forestille sig, og er blevet mere informations- og teknologibaseret og tendensen går kraftigt i retning af større kundeorientering.

| 4.4 | Ifølge den førnævnte undersøgelse er det ikke blevet ret meget lettere at kombinere arbejde og familieliv. Fleksible arbejdstidsordninger tilpasset den enkeltes behov er ikke blevet almindelig udbredt. Selvom sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er blevet forbedret for de europæiske arbejdstagere, mener 35 % af alle arbejdstagere stadig, at deres arbejde er forbundet med en sundheds- og sikkerhedsmæssig risiko. Arbejdsintensiteten er stigende med stadig flere, der arbejder i højt tempo underlagt korte frister. Selvom det kræver selvstændighed at udføre et arbejde, er graden af autonomi ikke af den grund vokset. De fleste arbejdstagere synes, at deres arbejde er interessant og føler, at det giver nye udfordringer. Adgangen til uddannelse på arbejdspladsen er ikke blevet bedre og er særlig problematisk for ældre og mindre kvalificerede arbejdstagere. En af de vigtigste ændringer på arbejdspladserne er den øgede brug af informationsteknologi (24). |
| --- | --- |

4.4

Ifølge den førnævnte undersøgelse er det ikke blevet ret meget lettere at kombinere arbejde og familieliv. Fleksible arbejdstidsordninger tilpasset den enkeltes behov er ikke blevet almindelig udbredt. Selvom sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er blevet forbedret for de europæiske arbejdstagere, mener 35 % af alle arbejdstagere stadig, at deres arbejde er forbundet med en sundheds- og sikkerhedsmæssig risiko. Arbejdsintensiteten er stigende med stadig flere, der arbejder i højt tempo underlagt korte frister. Selvom det kræver selvstændighed at udføre et arbejde, er graden af autonomi ikke af den grund vokset. De fleste arbejdstagere synes, at deres arbejde er interessant og føler, at det giver nye udfordringer. Adgangen til uddannelse på arbejdspladsen er ikke blevet bedre og er særlig problematisk for ældre og mindre kvalificerede arbejdstagere. En af de vigtigste ændringer på arbejdspladserne er den øgede brug af informationsteknologi (24).

| 4.5 | I fremtiden kan mangel på kvalificeret arbejdskraft begrænse mulighederne for produktivitetsvækst. Det er dog værd at huske på, at fremtidens job og dermed forbundne færdigheder vil være anderledes end i dag. Derudover vil nye måder at tilrettelægge arbejdet på og en mere effektiv anvendelse af teknologi reducere den påkrævede mængde af arbejdskraft. Mange virksomheder har et europæisk netværk og et stigende antal arbejdstagere bevæger sig mellem medlemsstaterne. Af denne grund har udvalget foreslået, at medlemsstaterne på trods af forskellene i deres uddannelsessystemer bør se sig selv som værende en del af et europæisk »uddannelsesområde« og anerkende, at der er en europæisk dimension i arbejdslivets udvikling (25). |
| --- | --- |

4.5

I fremtiden kan mangel på kvalificeret arbejdskraft begrænse mulighederne for produktivitetsvækst. Det er dog værd at huske på, at fremtidens job og dermed forbundne færdigheder vil være anderledes end i dag. Derudover vil nye måder at tilrettelægge arbejdet på og en mere effektiv anvendelse af teknologi reducere den påkrævede mængde af arbejdskraft. Mange virksomheder har et europæisk netværk og et stigende antal arbejdstagere bevæger sig mellem medlemsstaterne. Af denne grund har udvalget foreslået, at medlemsstaterne på trods af forskellene i deres uddannelsessystemer bør se sig selv som værende en del af et europæisk »uddannelsesområde« og anerkende, at der er en europæisk dimension i arbejdslivets udvikling (25).

| 4.6 | Der er derfor et behov for at se nærmere på, hvilke kvalifikationer og hvilken viden fremtidens arbejdsliv vil kræve, såvel hvad angår job i den private som den offentlige sektor, og ligeledes undersøge, hvordan arbejdslivskvalitet og produktivitetsaspekter kan indarbejdes i uddannelse og erhvervsuddannelse. Eksamensstrukturer, læseplaner og undervisningsmetoder på videregående og faglige uddannelser samt mål for livslang læring bør planlægges og gennemføres på dette grundlag. Det er vigtigt at sikre, at alle har økonomisk mulighed for at tage del i uddannelse og erhvervsuddannelse. Arbejdsmarkedets parter spiller her en afgørende rolle med hensyn til at diskutere disse emner og træffe foranstaltninger. Arbejdsmarkedets parter i Europa har ydet en glimrende indledende indsats ved at evaluere nøglefaktorer ved livslang læring og national praksis (26). |
| --- | --- |

4.6

Der er derfor et behov for at se nærmere på, hvilke kvalifikationer og hvilken viden fremtidens arbejdsliv vil kræve, såvel hvad angår job i den private som den offentlige sektor, og ligeledes undersøge, hvordan arbejdslivskvalitet og produktivitetsaspekter kan indarbejdes i uddannelse og erhvervsuddannelse. Eksamensstrukturer, læseplaner og undervisningsmetoder på videregående og faglige uddannelser samt mål for livslang læring bør planlægges og gennemføres på dette grundlag. Det er vigtigt at sikre, at alle har økonomisk mulighed for at tage del i uddannelse og erhvervsuddannelse. Arbejdsmarkedets parter spiller her en afgørende rolle med hensyn til at diskutere disse emner og træffe foranstaltninger. Arbejdsmarkedets parter i Europa har ydet en glimrende indledende indsats ved at evaluere nøglefaktorer ved livslang læring og national praksis (26).

| 4.7 | Ofte findes kløften mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer ikke på områder, hvor kvalifikationer er målbare. Udover de grundlæggende kvalifikationer, vil nøglefærdigheder på fremtidens arbejdsplads være f.eks. samarbejdsevne, evnen til at arbejde selvstændigt, evnen til at lære og tilegne sig ny viden, uddrage det væsentlige i en kompleks strøm af informationer og evnen til at arbejde på en multikulturel arbejdsplads og i netværk. I et sådant arbejdsmiljø vil unge, der forlader skolen tidligt eller med utilstrækkelig viden, udgøre en særlig udfordring. |
| --- | --- |

4.7

Ofte findes kløften mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer ikke på områder, hvor kvalifikationer er målbare. Udover de grundlæggende kvalifikationer, vil nøglefærdigheder på fremtidens arbejdsplads være f.eks. samarbejdsevne, evnen til at arbejde selvstændigt, evnen til at lære og tilegne sig ny viden, uddrage det væsentlige i en kompleks strøm af informationer og evnen til at arbejde på en multikulturel arbejdsplads og i netværk. I et sådant arbejdsmiljø vil unge, der forlader skolen tidligt eller med utilstrækkelig viden, udgøre en særlig udfordring.

| 4.8 | Med hensyn til virksomhedsledelse findes manglen på kvalifikationer særligt inden for områderne strategisk ledelse og innovation. Personaleledelse bør ses som et strategisk aspekt af den generelle ledelse. Disse kvalifikationer kan give ny fremdrift til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

4.8

Med hensyn til virksomhedsledelse findes manglen på kvalifikationer særligt inden for områderne strategisk ledelse og innovation. Personaleledelse bør ses som et strategisk aspekt af den generelle ledelse. Disse kvalifikationer kan give ny fremdrift til den økonomiske vækst.

5.   Fremme af bæredygtig produktivitet

5.1   Politiske og praktiske foranstaltninger

| 5.1.1 | Smv'er og store virksomheder med et netværk af underleverandører har kapaciteten til at udnytte det succespotentiale, der ligger i en bæredygtig produktivitetsvækst. Andre begunstigede er serviceorganisationer i den offentlige og tredje sektor, som har behov for og ønsker at fremme deres produktivitet på en bæredygtig og kvalitativ måde og dermed sikre, at de fortsat har en højtkvalificeret, professionel arbejdsstyrke til rådighed. |
| --- | --- |

5.1.1

Smv'er og store virksomheder med et netværk af underleverandører har kapaciteten til at udnytte det succespotentiale, der ligger i en bæredygtig produktivitetsvækst. Andre begunstigede er serviceorganisationer i den offentlige og tredje sektor, som har behov for og ønsker at fremme deres produktivitet på en bæredygtig og kvalitativ måde og dermed sikre, at de fortsat har en højtkvalificeret, professionel arbejdsstyrke til rådighed.

| 5.1.2 | Bæredygtig produktivitetsvækst kan fremmes ved hjælp af politiske tiltag, der retter sig mod hele samfundet, virksomheder og offentlige organisationer, arbejdspladser og individer. På grund af deres vidtrækkende konsekvenser er sociale forandringer, der knytter sig til f.eks. uddannelse, industrielle relationer, tiltag til at forene arbejds- og familieliv, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdssundhedstjenester, erhvervsuddannelse, revalidering, pensionsydelser eller muligheden for at gå på pension vigtige på langt sigt. Lovgivning kan bruges til at fremme gode projekter. I modsætning hertil kan forbedret velvære på arbejdspladsen for det enkelte individ hurtigt mærkes, men denne er utilstrækkelig i sig selv og de generelle følgevirkninger for arbejdspladsen som helhed kan være ret begrænsede. |
| --- | --- |

5.1.2

Bæredygtig produktivitetsvækst kan fremmes ved hjælp af politiske tiltag, der retter sig mod hele samfundet, virksomheder og offentlige organisationer, arbejdspladser og individer. På grund af deres vidtrækkende konsekvenser er sociale forandringer, der knytter sig til f.eks. uddannelse, industrielle relationer, tiltag til at forene arbejds- og familieliv, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdssundhedstjenester, erhvervsuddannelse, revalidering, pensionsydelser eller muligheden for at gå på pension vigtige på langt sigt. Lovgivning kan bruges til at fremme gode projekter. I modsætning hertil kan forbedret velvære på arbejdspladsen for det enkelte individ hurtigt mærkes, men denne er utilstrækkelig i sig selv og de generelle følgevirkninger for arbejdspladsen som helhed kan være ret begrænsede.

| 5.1.3 | Bæredygtig produktivitetsvækst kan bedst fremmes ved at støtte virksomheds- og arbejdspladspraksis og procedurer på en måde, der resulterer i bedre opbakning til og fremme af arbejdstagernes individuelle ressourcer, arbejdspladsens ressourcer og innovationsfærdigheder. Arbejdsmarkedets parter spiller en særlig rolle i den henseende. |
| --- | --- |

5.1.3

Bæredygtig produktivitetsvækst kan bedst fremmes ved at støtte virksomheds- og arbejdspladspraksis og procedurer på en måde, der resulterer i bedre opbakning til og fremme af arbejdstagernes individuelle ressourcer, arbejdspladsens ressourcer og innovationsfærdigheder. Arbejdsmarkedets parter spiller en særlig rolle i den henseende.

| 5.1.3.1 | På europæisk niveau blev arbejdsmarkedets parter i deres nye arbejdsprogram for 2006-2008 enige om at foretage en fælles analyse af de væsentligste udfordringer de europæiske arbejdsmarkeder står over for (herunder emner som fremme af livslang læring, konkurrenceevne og innovation) (27). På nationalt niveau har hovedorganisationerne på det finske arbejdsmarked f.eks. etableret en rundbordsdialog om produktivitet i begyndelsen af 2007 med henblik på at fremme produktivitet, arbejdslivskvalitet og samarbejde på produktivitetsområdet. Medlemmerne af denne rundbordsdialog er repræsentanter for de øverste udøvende organer i alle de ledende arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer. I visse medlemslande spiller arbejdsmarkedets parter ligeledes en aktiv rolle i nationale erhvervsudviklingsprogrammer. Der findes gode praktiske eksempler i alle medlemslande (28). |
| --- | --- |

5.1.3.1

På europæisk niveau blev arbejdsmarkedets parter i deres nye arbejdsprogram for 2006-2008 enige om at foretage en fælles analyse af de væsentligste udfordringer de europæiske arbejdsmarkeder står over for (herunder emner som fremme af livslang læring, konkurrenceevne og innovation) (27). På nationalt niveau har hovedorganisationerne på det finske arbejdsmarked f.eks. etableret en rundbordsdialog om produktivitet i begyndelsen af 2007 med henblik på at fremme produktivitet, arbejdslivskvalitet og samarbejde på produktivitetsområdet. Medlemmerne af denne rundbordsdialog er repræsentanter for de øverste udøvende organer i alle de ledende arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer. I visse medlemslande spiller arbejdsmarkedets parter ligeledes en aktiv rolle i nationale erhvervsudviklingsprogrammer. Der findes gode praktiske eksempler i alle medlemslande (28).

| 5.1.4 | I visse tilfælde har lovgivningsmæssige ændringer i forbindelse med miljøbeskyttelse foranlediget et behov for innovation. F.eks. har forbudet mod asbest gjort det nødvendigt at udvikle erstatningsteknologier, mere restriktive støjnormer har fremskyndet udviklingen af teknisk udstyr med lave støjemissioner, energiteknologiske behov har resulteret i introduktionen af nyt udstyr og behovet for at isolere bygninger har ført til udviklingen af nye materialer. Dvs. at lovgivning har støttet industriens egen indsats og fremmet innovation. |
| --- | --- |

5.1.4

I visse tilfælde har lovgivningsmæssige ændringer i forbindelse med miljøbeskyttelse foranlediget et behov for innovation. F.eks. har forbudet mod asbest gjort det nødvendigt at udvikle erstatningsteknologier, mere restriktive støjnormer har fremskyndet udviklingen af teknisk udstyr med lave støjemissioner, energiteknologiske behov har resulteret i introduktionen af nyt udstyr og behovet for at isolere bygninger har ført til udviklingen af nye materialer. Dvs. at lovgivning har støttet industriens egen indsats og fremmet innovation.

| 5.1.5 | Medlemsstater har vedtaget forskellige økonomiske instrumenter med henblik på at forbedre de kvalitative arbejdsvilkår eller støtte virksomheder, der investerer i innovative organisationsmodeller. Blandt de valgte instrumenter er offentlig støtte og tilskud samt finansiering (billige banklån). Som eksempel kan nævnes Irlands nationale beskæftigelsesstrategi, det nye initiativ for arbejdslivskvalitet (INQA) i Tyskland og Finlands arbejdslivsstrategi, hvor regeringsinitiativer og offentlig støtte har stor betydning (29). Den store fordel ved sådanne programmer er at udviklingsarbejdet finder sted på arbejdspladserne. Altafgørende for programmerne er stor politisk opbakning og motivering af arbejdstagerne, så de tager del i udviklingsprojekterne. |
| --- | --- |

5.1.5

Medlemsstater har vedtaget forskellige økonomiske instrumenter med henblik på at forbedre de kvalitative arbejdsvilkår eller støtte virksomheder, der investerer i innovative organisationsmodeller. Blandt de valgte instrumenter er offentlig støtte og tilskud samt finansiering (billige banklån). Som eksempel kan nævnes Irlands nationale beskæftigelsesstrategi, det nye initiativ for arbejdslivskvalitet (INQA) i Tyskland og Finlands arbejdslivsstrategi, hvor regeringsinitiativer og offentlig støtte har stor betydning (29). Den store fordel ved sådanne programmer er at udviklingsarbejdet finder sted på arbejdspladserne. Altafgørende for programmerne er stor politisk opbakning og motivering af arbejdstagerne, så de tager del i udviklingsprojekterne.

5.2   Europæisk indeks for arbejdslivskvalitet

| 5.2.1 | Med henblik på at Europa kan tage globaliseringens udfordringer op og nå Lissabon-strategiens mål, er det vigtigt at overvåge forbedringer i arbejdslivskvaliteten i medlemsstaterne og på europæisk niveau og deres tilknytning til produktivitetsvækst. I den henseende har EØSU tidligere foreslået, at der udformes et europæisk indeks til måling af arbejdslivskvalitet. Indekset bør udvikles ved hjælp af forskellige kriterier for »godt arbejde« på grundlag af relevante undersøgelser og bør udarbejdes og offentliggøres regelmæssigt (30). Et sådant indeks kunne bidrage til at synliggøre forandringer og fremskridt samt deres produktivitetsmæssige følger og samtidig danne grundlag for nye initiativer til en forbedring af arbejdslivets kvalitet. På nuværende tidspunkt analyseres arbejdslivskvalitet og produktivitet på mange forskellige måder og forskellige organisationer udvikler deres egne indikatorer uafhængigt af hinanden. Det nye europæiske kunne indarbejde elementer fra disse indikatorer. |
| --- | --- |

5.2.1

Med henblik på at Europa kan tage globaliseringens udfordringer op og nå Lissabon-strategiens mål, er det vigtigt at overvåge forbedringer i arbejdslivskvaliteten i medlemsstaterne og på europæisk niveau og deres tilknytning til produktivitetsvækst. I den henseende har EØSU tidligere foreslået, at der udformes et europæisk indeks til måling af arbejdslivskvalitet. Indekset bør udvikles ved hjælp af forskellige kriterier for »godt arbejde« på grundlag af relevante undersøgelser og bør udarbejdes og offentliggøres regelmæssigt (30). Et sådant indeks kunne bidrage til at synliggøre forandringer og fremskridt samt deres produktivitetsmæssige følger og samtidig danne grundlag for nye initiativer til en forbedring af arbejdslivets kvalitet. På nuværende tidspunkt analyseres arbejdslivskvalitet og produktivitet på mange forskellige måder og forskellige organisationer udvikler deres egne indikatorer uafhængigt af hinanden. Det nye europæiske kunne indarbejde elementer fra disse indikatorer.

| 5.2.1.1 | I overensstemmelse med en rådsafgørelse blev der i 2003 foretaget en vurdering af medlemsstaternes fremskridt ved brug af et sæt indikatorer baseret på ti dimensioner af arbejdslivskvalitet. Selvom der var sket visse fremskridt, viste det sig, at der var betydelige muligheder for forbedringer. Særligt tendensen for produktivitetsvækst var skuffende. Konklusionen var, at der var behov for en forstærket politisk indsats, særligt med henblik på at opmuntre virksomheder til at investere i uddannelse og støtte en aldrende arbejdsstyrkes arbejdsevne (31). |
| --- | --- |

5.2.1.1

I overensstemmelse med en rådsafgørelse blev der i 2003 foretaget en vurdering af medlemsstaternes fremskridt ved brug af et sæt indikatorer baseret på ti dimensioner af arbejdslivskvalitet. Selvom der var sket visse fremskridt, viste det sig, at der var betydelige muligheder for forbedringer. Særligt tendensen for produktivitetsvækst var skuffende. Konklusionen var, at der var behov for en forstærket politisk indsats, særligt med henblik på at opmuntre virksomheder til at investere i uddannelse og støtte en aldrende arbejdsstyrkes arbejdsevne (31).

| 5.2.1.2 | Ifølge Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår (Dublin-instituttet) er innovative virksomheder og arbejdspladser karakteriseret ved frihed til at lære og en fornemmelse af selvstændighed i arbejdet, teamwork, muligheden for at skifte mellem arbejdsopgaver og mangfoldighed. En af nøglefaktorerne er altså fremme af arbejdstagernes kvalifikationer og deres mulighed for at blive aktivt involverede i udviklingen af produktionsprocesser. I foråret 2007 iværksatte instituttet derudover omfattende ny forskning i sammenhængen mellem innovation, produktivitet og beskæftigelse, der skal løbe over 3 år. Den første etape kortlægger eksisterende forskning om emnet. med det formål at forberede tilføjelsen af en produktivitets- og resultatdimension til instituttets undersøgelse af europæiske virksomheder i 2008. Dublin-instituttet er ligeledes aktivt involveret i udviklingen af et nyt arbejdslivskvalitetsindeks (32). |
| --- | --- |

5.2.1.2

Ifølge Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår (Dublin-instituttet) er innovative virksomheder og arbejdspladser karakteriseret ved frihed til at lære og en fornemmelse af selvstændighed i arbejdet, teamwork, muligheden for at skifte mellem arbejdsopgaver og mangfoldighed. En af nøglefaktorerne er altså fremme af arbejdstagernes kvalifikationer og deres mulighed for at blive aktivt involverede i udviklingen af produktionsprocesser. I foråret 2007 iværksatte instituttet derudover omfattende ny forskning i sammenhængen mellem innovation, produktivitet og beskæftigelse, der skal løbe over 3 år. Den første etape kortlægger eksisterende forskning om emnet. med det formål at forberede tilføjelsen af en produktivitets- og resultatdimension til instituttets undersøgelse af europæiske virksomheder i 2008. Dublin-instituttet er ligeledes aktivt involveret i udviklingen af et nyt arbejdslivskvalitetsindeks (32).

| 5.2.1.3 | Det Europæiske Arbejdsmiljøagenturs undersøgelser om arbejdslivskvalitetens betydning for produktiviteten viser tydeligt, at der er en tæt forbindelse mellem arbejdsmiljøets kvalitet, produktivitet og virksomhedens resultater. Agenturet konkluderer, at det er umuligt at nå målene for produktivitet, hvis de risici der er forbundet med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ikke undersøges nøje eller helt lades ude af betragtning (33). Den nuværende europæiske oplysningskampagne fokuserer på emnet forebyggelse af muskel- og knoglelidelser. Samtidig skal der gives eksempler på god praksis, hvad angår integration på arbejdsmarkedet af personer med muskel- og knoglelidelser. Der træffes allerede forberedelser til den europæiske uge 2008, der fokuserer på vurdering af arbejdsrelaterede risici. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Det Europæiske Arbejdsmiljøagenturs undersøgelser om arbejdslivskvalitetens betydning for produktiviteten viser tydeligt, at der er en tæt forbindelse mellem arbejdsmiljøets kvalitet, produktivitet og virksomhedens resultater. Agenturet konkluderer, at det er umuligt at nå målene for produktivitet, hvis de risici der er forbundet med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ikke undersøges nøje eller helt lades ude af betragtning (33). Den nuværende europæiske oplysningskampagne fokuserer på emnet forebyggelse af muskel- og knoglelidelser. Samtidig skal der gives eksempler på god praksis, hvad angår integration på arbejdsmarkedet af personer med muskel- og knoglelidelser. Der træffes allerede forberedelser til den europæiske uge 2008, der fokuserer på vurdering af arbejdsrelaterede risici.

| 5.2.1.4 | Det tyske EU-formandskabs udviklingsprogram for arbejdslivet omfatter et forskningsprojekt, der har til formål mere præcist at definere hvad der menes med et »godt arbejde«. Programmet inkluderer ligeledes et indeks udviklet af den tyske sammenslutning af fagforeninger (DGB) til evaluering af jobkvalitet. Indekset er baseret på arbejdstagernes egne vurderinger, hvor de bedømmer deres arbejde ved hjælp af 15 kriterier. Formålet er at beregne dette indeks på årsbasis, og de første resultater vil foreligge i efteråret 2007 (34). |
| --- | --- |

5.2.1.4

Det tyske EU-formandskabs udviklingsprogram for arbejdslivet omfatter et forskningsprojekt, der har til formål mere præcist at definere hvad der menes med et »godt arbejde«. Programmet inkluderer ligeledes et indeks udviklet af den tyske sammenslutning af fagforeninger (DGB) til evaluering af jobkvalitet. Indekset er baseret på arbejdstagernes egne vurderinger, hvor de bedømmer deres arbejde ved hjælp af 15 kriterier. Formålet er at beregne dette indeks på årsbasis, og de første resultater vil foreligge i efteråret 2007 (34).

| 5.2.2 | Udviklingen af et europæisk arbejdslivskvalitetsindeks kræver, at der oprettes et bredt forum. Den solide og bredtfavnende ekspertise, som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er i besiddelse af med hensyn til udfordringerne vedrørende omskiftelige arbejdsforhold og håndteringen af disse kan udgøre et solidt grundlag for et sådant forum. Afhængigt af sit arbejdsprogram kan arbejdsmarkedsobservatoriet også se på spørgsmålet. |
| --- | --- |

5.2.2

Udviklingen af et europæisk arbejdslivskvalitetsindeks kræver, at der oprettes et bredt forum. Den solide og bredtfavnende ekspertise, som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er i besiddelse af med hensyn til udfordringerne vedrørende omskiftelige arbejdsforhold og håndteringen af disse kan udgøre et solidt grundlag for et sådant forum. Afhængigt af sit arbejdsprogram kan arbejdsmarkedsobservatoriet også se på spørgsmålet.

Bruxelles, den 26. september 2007

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EU's forfatningstraktat, artikel I-3 (3).

1

(2)  Produktivitet kan måles på forskellige niveauer, f.eks. nationaløkonomi (makroniveau), sektor (industri, ikt), virksomhed/organisation/arbejdsenhed/personale-/erhvervsgruppe, individ. Den samlede produktivitet er det led i produktivitetsvæksten, som ikke kan forklares ved at øge mængden af produktionsinput (arbejdsinput, kapital, råvarer, energi). Den samlede produktivitetsvækst opstår gennem teknologisk udvikling, uddannelse af arbejdstagere, udvikling af organisationer eller bedre ledelses- og produktionsmetoder.

2

(3)  Rapport fra Beskæftigelsesudvalgets arbejdsgruppe om »Enhancing higher productivity and more and better jobs, including for people at the margins of the labour market«, EMCO/18/171006/EN-final, 2006.

3

Enhancing higher productivity and more and better jobs, including for people at the margins of the labour market

URL:http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pdf/emco_workgroupprod06_en.pdf.

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »Produktivitet: nøglen til konkurrenceevne for EU's økonomier og virksomheder«, KOM (2002) endelig.

4

(5)  Jf. ovenfor.

5

(6)  ILO World Employment Report 2004-2005:

6

URL: http://www.ilo.org/public/english/employment/strat/wer2004.htm.

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »Produktivitet: nøglen til konkurrenceevne for EU's økonomier og virksomheder«, KOM (2002) 262 endelig.

7

(8)  EØSU's udtalelse vedtaget den 13. september 2006 om »Vekselvirkninger mellem tjenesteydelser og fremstillingsindustrien i Europa«, ordfører: Edwin Calleja (EUT C 318, 23.12.2006, p. 26).

8

Vekselvirkninger mellem tjenesteydelser og fremstillingsindustrien i Europa

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:318:0026:0037:DA:PDF

(9)  Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 opstillede det overordnede mål om at nå fuld beskæftigelse ved ikke blot at skabe flere, men også bedre arbejdspladser.

9

Det Europæiske Råd i Nice (2000) fandt det nødvendigt at lægge vægt på fremme af kvalitet på alle social- og arbejdsmarkedspolitiske områder.

Det Europæiske Råd i Stockholm (2001) påpegede, at opnåelse af fuld beskæftigelse ikke kun drejer sig om at fokusere på flere arbejdspladser, men også bedre arbejdspladser, og krævede, at jobkvalitet medtages som generel målsætning i 2002-beskæftigelsesretningslinjerne og præcise kvantitative indikatorer herfor.

Det Europæiske Råd i Laeken (2001) påpegede, at jobkvalitet er et flerdimensionelt begreb og at de indikatorer, som Beskæftigelsesudvalget havde anbefalet, er baseret på 10 områder, som præsenteres i Kommissionens meddelelse, og krævede, at de fra og med 2002 skulle indarbejdes i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Jf. meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Forbedring af kvaliteten i arbejdet: en gennemgang af den seneste udvikling« KOM(2003) 728 endelig.

»Forbedring af kvaliteten i arbejdet: en gennemgang af den seneste udvikling«

(10)  Jf. pkt. 1.3 i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer (ordfører: Ursula Engelen-Kefer), EUT C 318 af 23.12.2006.

10

Arbejdslivets kvalitet, produktivitet og beskæftigelse i forbindelse med globaliseringen og de demografiske ændringer

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:318:0026:0037:DA:PDF

(11)  Det føderale arbejds- og socialministeriums politiske prioriteringer under det tyske EU-formandskab i første halvdel af 2007.

11

URL:http://www.london.diplo.de/Vertretung/london/en/03/News__and__features/EU__Presidency/Political__priorities__FULL__DownloadDatei,property=Daten.pdf.

(12)  Formandskabets konklusioner, udarbejdet i fællesskab med Det Europæiske Råds kommende formandskabslande, Portugal og Slovenien.

12

http://www.eu2007.de/en/News/Press_Releases/January/0119BMAS1.html.

(13)  Det Europæiske Råds møde den 8.-9. marts 2007 — Formandskabets konklusioner. Rådet for den Europæiske Union URL:

13

http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/applications/newsroom/LoadDocument.asp?directory=en/ec/&filename=93140.pdf.

(14)  »Enhancing higher productivity and more and better jobs, including for people at the margins of the labour market«, EMCO/18/171006/EN-final, 2006.

14

Enhancing higher productivity and more and better jobs, including for people at the margins of the labour market

(15)  EØSU's udtalelse af 25. april 2007 om Forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik, ordfører: Maureen O'Neill, EUT C 168 af 20.7.2007, s. 47.

15

Forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik

URL: http:// http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:168:0047:0049:FI:PDF.

(16)  Jf. ovenfor.

16

(17)  EØSU 's udtalelse af 25. september 2003 om Industrielle ændringer i Europa: status og fremtidsperspektiver — en overordnet tilgang, ordfører Joost Van Iersel, medordfører Rafael Varea Nieto (EUT C 10, 14.1.2004, s. 105).

17

Industrielle ændringer i Europa: status og fremtidsperspektiver

en overordnet tilgang,

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2004:010:0105:0113:EN:PDF

EØSU's udtalelse af 29. september 2005 om Den sociale dialog og inddragelse af arbejdstagerne — nøglen til foregribelse og forvaltning af industrielle ændringer, ordfører Gustav Zöhrer (EUT C 24, 31.1.2006, s. 90).

Den sociale dialog og inddragelse af arbejdstagerne

nøglen til foregribelse og forvaltning af industrielle ændringer,

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:024:0090:0094:EN:PDF

EØSU's udtalelse af 14. december 2005 om Meddelelse fra Kommissionen om Omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle, ordfører Gustav Zöhrer, medordfører Daniel Soury-Lavergne (EUT C 65, 17.3.2006, s. 58).

Meddelelse fra Kommissionen om Omstruktureringer og beskæftigelsen

Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle,

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:318:0026:0037:DA:PDF

EØSU's udtalelse af 14. september 2006 om Bæredygtig udvikling som drivkraft for industrielle ændringer, ordfører Siecker, medordfører Pavel Činčera (EUT C 318, 23.12.2006, s. 1).

Bæredygtig udvikling som drivkraft for industrielle ændringer,

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:318:0026:0037:DA:PDF

(18)  EØSU's udtalelse af 11. juli 2007 om Flexicurity (dimensionen intern fleksibilitet — overenskomstforhandlinger og den sociale dialogs rolle som midler til regulering og reform af arbejdsmarkederne), ordfører Thomas Janson.

18

Flexicurity (dimensionen intern fleksibilitet

overenskomstforhandlinger og den sociale dialogs rolle som midler til regulering og reform af arbejdsmarkederne

http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc272/da/ces999-2007_ac_da.doc

(19)  Rantanen, Hannu. Tuottavuus suorituskyvyn analysoinnin kentässä. Det tekniske universitet i Villmanstrand (Lappeenranta), afdelingen i Lahtis (Lahti) 2005.

19

(20)  Professor Mika Hannula, Tampere University of Technology, forelæsning den 29. januar 2004.

20

(21)  Bessant, John (2003): High-Involvement Innovation (oversat til finsk af Tuomo Alasoini). Innovationsevne har 8 aspekter:

21

| — | Organisationen er bevidst om den strategiske betydning af innovationsaktiviteter, der involverer medarbejderne og som er baseret på små skridt (forståelse) |
| --- | --- |

—

Organisationen er bevidst om den strategiske betydning af innovationsaktiviteter, der involverer medarbejderne og som er baseret på små skridt (forståelse)

forståelse)

| — | Organisationen har iværksat procedurer, der giver medarbejderne mulighed for at deltage i organisationens innovative aktiviteter (vanedannelse) |
| --- | --- |

—

Organisationen har iværksat procedurer, der giver medarbejderne mulighed for at deltage i organisationens innovative aktiviteter (vanedannelse)

vanedannelse

| — | Organisationens innovative aktiviteter er forbundet med organisationens strategiske mål (fokus) |
| --- | --- |

—

Organisationens innovative aktiviteter er forbundet med organisationens strategiske mål (fokus)

fokus

| — | Organisationens ledelse fastlægger passende retningslinjer for og støtter organisationens innovationsaktiviteter (ledelse) |
| --- | --- |

—

Organisationens ledelse fastlægger passende retningslinjer for og støtter organisationens innovationsaktiviteter (ledelse)

ledelse)

| — | Organisationens strukturer, praksis og processer er tilrettelagt på en måde, der optimerer den gensidige støtte mellem disse aktiviteter og innovationsaktiviteterne samt de værdier, der styrer sidstnævnte (sidestilling) |
| --- | --- |

—

Organisationens strukturer, praksis og processer er tilrettelagt på en måde, der optimerer den gensidige støtte mellem disse aktiviteter og innovationsaktiviteterne samt de værdier, der styrer sidstnævnte (sidestilling)

sidestilling

| — | Med hensyn til problemløsning er der et netværkssamarbejde såvel internt mellem afdelinger i organisationen som eksternt (fælles problemløsning) |
| --- | --- |

—

Med hensyn til problemløsning er der et netværkssamarbejde såvel internt mellem afdelinger i organisationen som eksternt (fælles problemløsning)

fælles problemløsning

| — | De innovationsbaserede effektivitetsforbedringer i organisationen overvåges, evalueres og udvikles konstant (fortløbende systemforbedringer) |
| --- | --- |

—

De innovationsbaserede effektivitetsforbedringer i organisationen overvåges, evalueres og udvikles konstant (fortløbende systemforbedringer)

fortløbende systemforbedringer

| — | Organisationen er i stand til hele tiden og på grundlæggende vis at lære af sine erfaringer (den lærevillige organisation). |
| --- | --- |

—

Organisationen er i stand til hele tiden og på grundlæggende vis at lære af sine erfaringer (den lærevillige organisation).

den lærevillige organisation

(22)  Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur: Quality of the Working Environment and Productivity — Working Paper (2004)'.

22

http://osha.eu.int/publications/reports/211/quality_productivity_en.pdf.

(23)  Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene: Fourth European Working Conditions Survey (2005).

23

http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef0698.htm.

(24)  Jf. ovenfor.

24

(25)  EØSU's udtalelse af 28. oktober 2004 om Uddannelse og produktivitet, ordfører Koryfidis (EUT C 120, 20.5.2005, s. 64).

25

Uddannelse og produktivitet,

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2005:120:0026:0037:DA:PDF

(26)  Rammen for aktioner til fremme af livslang udvikling af kvalifikationer og kompetencer, evalueringsrapport 2006/EFS, UNICE, CEEP.

26

(27)  »Work Programme of the European Social Partners 2006-2008«.

27

URL: http://www.etuc.org/IMG/pdf/Depliant_EN_HD2006-2008.pdf

(28)  F.eks. forklarede Santo Portera, finansdirektør for den maltesiske virksomhed STMicroelectronics, på en studiegruppehøring den 10. maj 2007, hvordan virksomheden med succes havde reageret på globaliseringens udfordringer ved at lægge vægt på høje etiske standarder for sine aktiviteter, sikring og forbedring af personalets færdigheder, velvære på arbejdspladsen og arbejdstilrettelæggelse samt fremme af innovation.

28

(29)  Irland: www.workplacestrategy.ie, Cathal O'Reagan på høringen den 10. maj 2007.

29

http://inqa.de, Kai Schäfer, repræsentant for den tyske regering og det tyske formandskab på høringen den 10. maj 2007.

http://www.mol.fi/mol/en/01_ministry/05_tykes/index.jsp

(30)  Se fodnote 10.

30

(31)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Forbedring af kvaliteten i arbejdet: en gennemgang af den seneste udvikling« KOM(2003) 728 endelig.

31

»Forbedring af kvaliteten i arbejdet: en gennemgang af den seneste udvikling«

(32)  www.eurofound.europa.eu; Radoslaw Owczarzak, EMCC, på høringen den 10. maj 2007.

32

(33)  www.osha.europa.eu; Brenda O'Brien på høringen den 10. maj 2007.

33

(34)  http://inqa.de; Kai Schäfer, repræsentant for den tyske regering og det tyske formandskab på høringen den 10. maj 2007.

34

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/80

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet som middel til opfølgning på EU's politikker«

(2008/C 10/20)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg blev i brev af 13. februar 2007 fra det kommende portugisiske EU-formandskab anmodet om at udarbejde en sonderende udtalelse om Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet som middel til opfølgning på EU's politikker.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Meelis Joost til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. juli 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 160 stemmer for, ingen imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | EØSU mener, at vejen til at sikre handicappede lige muligheder er at vedtage en køreplan lig den, der blev vedtaget på kønsligestillingsområdet, som førte til udarbejdelse af en række indikatorer og kvantitative mål, som skal opfyldes af medlemsstaterne inden for en række udpegede prioriterede områder. |
| --- | --- |

1.1

EØSU mener, at vejen til at sikre handicappede lige muligheder er at vedtage en køreplan lig den, der blev vedtaget på kønsligestillingsområdet, som førte til udarbejdelse af en række indikatorer og kvantitative mål, som skal opfyldes af medlemsstaterne inden for en række udpegede prioriterede områder.

| 1.2 | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koncentrere sig om at fastlægge et sæt pålidelige og sammenhængende indikatorer samt kvantitative mål for hvert af de statistiske områder, som alle medlemsstater skal opfylde inden for et givent tidsrum. De ovenfor nævnte tidligere statistiske initiativer er ikke blevet støttet på EU-plan, og der er ingen permanent indikator, der kan anvendes regelmæssigt, f.eks. i forbindelse med indikatorer for social inklusion. Denne anerkendelse og systematiske måling er nødvendig for en sammenhængende politik |
| --- | --- |

1.2

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koncentrere sig om at fastlægge et sæt pålidelige og sammenhængende indikatorer samt kvantitative mål for hvert af de statistiske områder, som alle medlemsstater skal opfylde inden for et givent tidsrum. De ovenfor nævnte tidligere statistiske initiativer er ikke blevet støttet på EU-plan, og der er ingen permanent indikator, der kan anvendes regelmæssigt, f.eks. i forbindelse med indikatorer for social inklusion. Denne anerkendelse og systematiske måling er nødvendig for en sammenhængende politik

| 1.3 | EØSU opfordrer Gruppen på højt niveau vedrørende handicap til at godkende en liste over prioriteter for dataindsamling, som hviler på det sæt indikatorer, der allerede findes på ISTAT's liste (1), som dog bør opdateres. |
| --- | --- |

1.3

EØSU opfordrer Gruppen på højt niveau vedrørende handicap til at godkende en liste over prioriteter for dataindsamling, som hviler på det sæt indikatorer, der allerede findes på ISTAT's liste (1), som dog bør opdateres.

| 1.4 | Medlemsstaterne bør fortsætte deres bestræbelser på at indsamle data om handicap baseret på undersøgelser, som gennemføres regelmæssigt, f.eks. hvert andet år. Arbejdet med fastlæggelsen af definitioner på internationalt plan inden for Washington-gruppen bør videreføres. |
| --- | --- |

1.4

Medlemsstaterne bør fortsætte deres bestræbelser på at indsamle data om handicap baseret på undersøgelser, som gennemføres regelmæssigt, f.eks. hvert andet år. Arbejdet med fastlæggelsen af definitioner på internationalt plan inden for Washington-gruppen bør videreføres.

| 1.5 | EU's arbejdsstyrkeundersøgelse bør på mere regelmæssig vis evaluere opnåede fremskridt. Udvalget for social beskyttelse og beskæftigelsesudvalget kunne i fremtiden indføje et sæt indikatorer, som i modsætning til uafhængige enkeltstående initiativer bør undersøges systematisk. |
| --- | --- |

1.5

EU's arbejdsstyrkeundersøgelse bør på mere regelmæssig vis evaluere opnåede fremskridt. Udvalget for social beskyttelse og beskæftigelsesudvalget kunne i fremtiden indføje et sæt indikatorer, som i modsætning til uafhængige enkeltstående initiativer bør undersøges systematisk.

| 1.6 | EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at indføje et sammenhængende handicapmodul i Eurostats undersøgelser, der omfatter ovennævnte elementer samt regelmæssige rapportering for at muliggøre en passende evaluering af politikker og indkredse prioriteter. |
| --- | --- |

1.6

EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at indføje et sammenhængende handicapmodul i Eurostats undersøgelser, der omfatter ovennævnte elementer samt regelmæssige rapportering for at muliggøre en passende evaluering af politikker og indkredse prioriteter.

| 1.7 | Handicaporganisationerne i medlemsstaterne bør inddrages i arbejdet med at finde frem til det sæt af indikatorer, som den pågældende medlemsstat prioriterer. Med skabelsen af harmoniserede indikatorer og indsamlingen af data kan man måle effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger, hvilket gør det muligt at udveksle eksempler på bedste praksis. |
| --- | --- |

1.7

Handicaporganisationerne i medlemsstaterne bør inddrages i arbejdet med at finde frem til det sæt af indikatorer, som den pågældende medlemsstat prioriterer. Med skabelsen af harmoniserede indikatorer og indsamlingen af data kan man måle effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger, hvilket gør det muligt at udveksle eksempler på bedste praksis.

2.   Introduktion

| 2.1 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder det portugisiske formandskabs anmodning om at udarbejde en udtalelse om Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet. Det portugisiske formandskab er fast besluttet på at bidrage til at gøre det muligt for EU at indsamle sammenlignelige og pålidelige data med henblik på at vurdere handicappedes inklusion. |
| --- | --- |

2.1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder det portugisiske formandskabs anmodning om at udarbejde en udtalelse om Harmonisering af indikatorerne på handicapområdet. Det portugisiske formandskab er fast besluttet på at bidrage til at gøre det muligt for EU at indsamle sammenlignelige og pålidelige data med henblik på at vurdere handicappedes inklusion.

| 2.2 | Mennesker med handicap udgør godt 15 % af den samlede befolkning — et tal, som vokser med befolkningens aldring. Det betyder, at over 50 mio. mennesker i det udvidede EU lever med et handicap (2). SILC-undersøgelsen fra 2005 medtager ikke børn med handicap, ældre eller mennesker med handicap, som bor på institution. |
| --- | --- |

2.2

Mennesker med handicap udgør godt 15 % af den samlede befolkning — et tal, som vokser med befolkningens aldring. Det betyder, at over 50 mio. mennesker i det udvidede EU lever med et handicap (2). SILC-undersøgelsen fra 2005 medtager ikke børn med handicap, ældre eller mennesker med handicap, som bor på institution.

| 2.3 | For at sikre at sociale rettigheder, herunder fri bevægelighed for personer, som er nedfældet i traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bliver en realitet for handicappede, bør politikker og forhold evalueres og sammenlignes på fælles grundlag i alle medlemsstater. Det er det første skridt hen imod udformning og gennemførelse af politikker, der gør det muligt for mennesker med handicap at have samme rettigheder som ikke-handicappede. |
| --- | --- |

2.3

For at sikre at sociale rettigheder, herunder fri bevægelighed for personer, som er nedfældet i traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bliver en realitet for handicappede, bør politikker og forhold evalueres og sammenlignes på fælles grundlag i alle medlemsstater. Det er det første skridt hen imod udformning og gennemførelse af politikker, der gør det muligt for mennesker med handicap at have samme rettigheder som ikke-handicappede.

| 2.4 | Der findes mange forskellige indikatorer, hvormed man kan måle fremskridtene i medlemsstaterne med hensyn til social inklusion af handicappede: bygningers tilgængelighed, deltagelse på arbejdsmarkedet og adgang til uddannelse, kultur og IKT-produkter for bare at nævne nogle eksempler. At kunne vurdere medlemsstaternes foranstaltninger på området og deres resultater er af afgørende betydning. |
| --- | --- |

2.4

Der findes mange forskellige indikatorer, hvormed man kan måle fremskridtene i medlemsstaterne med hensyn til social inklusion af handicappede: bygningers tilgængelighed, deltagelse på arbejdsmarkedet og adgang til uddannelse, kultur og IKT-produkter for bare at nævne nogle eksempler. At kunne vurdere medlemsstaternes foranstaltninger på området og deres resultater er af afgørende betydning.

3.   Manglende sammenhæng i de lovgivningsmæssige og politiske instrumenter

| 3.1 | I den nyligt vedtagne FN-konvention om handicaprettigheder påpeges, at det på mange områder haster med at fremme integrationen af handicapspørgsmål. Medlemsstaterne bør tage disse principper til sig ved at ratificere konventionen snarest muligt. For at sikre overensstemmelse med målene og principperne i FN-konventionen, som EF har underskrevet, bør EU vedtage passende politikker. Alle lande samt EU bør tillige opfordres til at underskrive den frivillige tillægsprotokol, der er en del af FN's handicapkonvention. |
| --- | --- |

3.1

I den nyligt vedtagne FN-konvention om handicaprettigheder påpeges, at det på mange områder haster med at fremme integrationen af handicapspørgsmål. Medlemsstaterne bør tage disse principper til sig ved at ratificere konventionen snarest muligt. For at sikre overensstemmelse med målene og principperne i FN-konventionen, som EF har underskrevet, bør EU vedtage passende politikker. Alle lande samt EU bør tillige opfordres til at underskrive den frivillige tillægsprotokol, der er en del af FN's handicapkonvention.

| 3.2 | EU's handlingsplan for handicappede (3) sætter det ambitiøse mål om at nå frem til den fulde anvendelse af direktivet om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (direktiv 2000/78/EF), integrere handicapspørgsmål i højere grad i de relevante fællesskabspolitikker og fremme adgang for alle. For at få opfyldt disse målsætninger bør fremskridtene måles ved hjælp af indikatorer, som for hver politisk prioritet vurderer hver enkelt medlemsstats fremskridt og gør det muligt at fastlægge målbare mål. |
| --- | --- |

3.2

EU's handlingsplan for handicappede (3) sætter det ambitiøse mål om at nå frem til den fulde anvendelse af direktivet om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (direktiv 2000/78/EF), integrere handicapspørgsmål i højere grad i de relevante fællesskabspolitikker og fremme adgang for alle. For at få opfyldt disse målsætninger bør fremskridtene måles ved hjælp af indikatorer, som for hver politisk prioritet vurderer hver enkelt medlemsstats fremskridt og gør det muligt at fastlægge målbare mål.

| 3.3 | Direktiv 2000/78/EF, som blev vedtaget i november 2000, forbyder forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. Evalueringen af medlemsstaternes gennemførelse udover den blotte omsættelse i national lovgivning er imidlertid problematisk, da der ikke er tilgængelige sammenlignelige oplysninger, som gør det muligt at måle stigningen i handicappedes beskæftigelsesniveau, da loven gennemføres i hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

3.3

Direktiv 2000/78/EF, som blev vedtaget i november 2000, forbyder forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. Evalueringen af medlemsstaternes gennemførelse udover den blotte omsættelse i national lovgivning er imidlertid problematisk, da der ikke er tilgængelige sammenlignelige oplysninger, som gør det muligt at måle stigningen i handicappedes beskæftigelsesniveau, da loven gennemføres i hver enkelt medlemsstat.

| 3.4 | Europarådets handlingsplan om handicappedes fulde deltagelse indeholder en række konkrete mål inden for mange samfunds- og politikområder, som gælder for alle 46 medlemslande og skal gennemføres af disse. Der er blevet nedsat en redaktionsgruppe til at udarbejde indikatorer, der kan måle fremskridt. |
| --- | --- |

3.4

Europarådets handlingsplan om handicappedes fulde deltagelse indeholder en række konkrete mål inden for mange samfunds- og politikområder, som gælder for alle 46 medlemslande og skal gennemføres af disse. Der er blevet nedsat en redaktionsgruppe til at udarbejde indikatorer, der kan måle fremskridt.

| 3.5 | Lissabon-strategien har fastlagt ambitiøse mål for EU, herunder øget beskæftigelse og større social samhørighed. Disse målsætninger kan kun opfyldes, hvis der er konkrete foranstaltninger til at fjerne de barrierer, som handicappede står over for med hensyn til adgang til beskæftigelse og tjenesteydelser, der gør det muligt for dem at blive fuldt integreret i samfundet. |
| --- | --- |

3.5

Lissabon-strategien har fastlagt ambitiøse mål for EU, herunder øget beskæftigelse og større social samhørighed. Disse målsætninger kan kun opfyldes, hvis der er konkrete foranstaltninger til at fjerne de barrierer, som handicappede står over for med hensyn til adgang til beskæftigelse og tjenesteydelser, der gør det muligt for dem at blive fuldt integreret i samfundet.

| 3.6 | På alle politikområder, som indvirker på handicappede, og som kan forbedre deres inklusion i samfundet og lette deres adgang til rettigheder, er der brug for indikatorer til at måle fremskridt og til at sikre et samlet overblik over resultater, som foranstaltninger, der er iværksat på EU-plan, har frembragt. Den nugældende lovgivning bør også evalueres og om nødvendigt ændres eller forbedres. |
| --- | --- |

3.6

På alle politikområder, som indvirker på handicappede, og som kan forbedre deres inklusion i samfundet og lette deres adgang til rettigheder, er der brug for indikatorer til at måle fremskridt og til at sikre et samlet overblik over resultater, som foranstaltninger, der er iværksat på EU-plan, har frembragt. Den nugældende lovgivning bør også evalueres og om nødvendigt ændres eller forbedres.

4.   Behovet for pålidelige og sammenlignelige statistikker

4.1   Eksisterende måleinstrumenter

| 4.1.1 | EØSU beklager de manglende indikatorer på handicapområdet og i særdeleshed den manglende politiske vilje på EU-plan til at nå til enighed om fælles indikatorer til at understøtte og evaluere den førte politik. |
| --- | --- |

4.1.1

EØSU beklager de manglende indikatorer på handicapområdet og i særdeleshed den manglende politiske vilje på EU-plan til at nå til enighed om fælles indikatorer til at understøtte og evaluere den førte politik.

| 4.1.2 | EØSU bemærker, at Eurostat har gennemført adskillige interessante projekter og initiativer, som sigter på koordineret udvikling af en regelmæssig indsamling af data vedrørende handicapspørgsmål i EU: modulet om sundhed i Det Europæiske Fællesskabs Husholdningspanel (ECHP) for perioden 1994-1996 omfattede et lille spørgeskema om handicap, som offentliggjordes i en statistisk lommebog. Den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse indføjede i 2002 et modul om handicappedes beskæftigelse for at råde over koordinerdet og harmoniserede data på mødet i Washington-gruppen under De Forenede Nationers Statistiske Afdeling. Eurostat har iværksat det europæiske handicapprojekt (EDM).
  I 2002 blev de europæiske direktører for socialstatistik enige om rammebestemmelser for regelmæssig indsamling af harmoniserede data ved hjælp af interviewundersøgelser og/eller undersøgelsesmoduler om sundhed, også kaldet det europæiske system for undersøgelse af sundheden i EU (European Health Survey System (EHSS)). I den forbindelse blev medlemsstaterne i slutningen af 2006 enige om den endelige version af en spørgeskemaundersøgelse om sundheden i EU (EHIS), hvoraf første del vil blive gennemført i 2007-2009. EHIS indeholder spørgsmål om handicapaspekter. Handicap medtages også som en variabel i statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår (SILC) (4).
  Eurostats årlige arbejdsprogram for 2007 omfatter aktiviteter i det europæiske statistiske system (ESS) (5) om videreudvikling af Fællesskabets statistikker om handicap og social inklusion for i samarbejde med internationale organisationer at tilvejebringe relevante og sammenlignelige statistiske data, som er nødvendige for at overvåge handicappedes situation. I midten af 2008 vil et nyt undersøgelsesmodul vedrørende handicap og social inklusion, som støttes af Eurostat-midler, være klart til forsøgsvis iværksættelse i medlemsstaterne.
  I dette udviklingsarbejde anvendes overalt Verdenssundhedsorganisationens International Classification of Functioning, Disability and Health (IFC) som grundlag. |
| --- | --- |

4.1.2

EØSU bemærker, at Eurostat har gennemført adskillige interessante projekter og initiativer, som sigter på koordineret udvikling af en regelmæssig indsamling af data vedrørende handicapspørgsmål i EU: modulet om sundhed i Det Europæiske Fællesskabs Husholdningspanel (ECHP) for perioden 1994-1996 omfattede et lille spørgeskema om handicap, som offentliggjordes i en statistisk lommebog. Den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse indføjede i 2002 et modul om handicappedes beskæftigelse for at råde over koordinerdet og harmoniserede data på mødet i Washington-gruppen under De Forenede Nationers Statistiske Afdeling. Eurostat har iværksat det europæiske handicapprojekt (EDM).

I 2002 blev de europæiske direktører for socialstatistik enige om rammebestemmelser for regelmæssig indsamling af harmoniserede data ved hjælp af interviewundersøgelser og/eller undersøgelsesmoduler om sundhed, også kaldet det europæiske system for undersøgelse af sundheden i EU (European Health Survey System (EHSS)). I den forbindelse blev medlemsstaterne i slutningen af 2006 enige om den endelige version af en spørgeskemaundersøgelse om sundheden i EU (EHIS), hvoraf første del vil blive gennemført i 2007-2009. EHIS indeholder spørgsmål om handicapaspekter. Handicap medtages også som en variabel i statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår (SILC) (4).

Eurostats årlige arbejdsprogram for 2007 omfatter aktiviteter i det europæiske statistiske system (ESS) (5) om videreudvikling af Fællesskabets statistikker om handicap og social inklusion for i samarbejde med internationale organisationer at tilvejebringe relevante og sammenlignelige statistiske data, som er nødvendige for at overvåge handicappedes situation. I midten af 2008 vil et nyt undersøgelsesmodul vedrørende handicap og social inklusion, som støttes af Eurostat-midler, være klart til forsøgsvis iværksættelse i medlemsstaterne.

I dette udviklingsarbejde anvendes overalt Verdenssundhedsorganisationens International Classification of Functioning, Disability and Health (IFC) som grundlag.

| 4.1.3 | På internationalt plan gør Eurostat inden for Washington Group on Disability Statistic (6) en indsats for udviklingen af globale indikatorer til måling af handicap baseret på Verdenssundhedsorganisationens International Classification of Functioning, Disability and Health (IFC). Europarådet har udsendt en metodevejledning i udformning af sociale indikatorer for social samhørighed (7). |
| --- | --- |

4.1.3

På internationalt plan gør Eurostat inden for Washington Group on Disability Statistic (6) en indsats for udviklingen af globale indikatorer til måling af handicap baseret på Verdenssundhedsorganisationens International Classification of Functioning, Disability and Health (IFC). Europarådet har udsendt en metodevejledning i udformning af sociale indikatorer for social samhørighed (7).

| 4.1.4 | Forslaget til en forordning om EU-statistikker om folkesundhed samt om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen vil give en ramme for aktiviteter på området fremover. Forordningen kan anvendes til at indsamle data om handicap og derved ændre situationen, hvor dataindsamling udføres af medlemsstaterne uden det relevante retsgrundlag. |
| --- | --- |

4.1.4

Forslaget til en forordning om EU-statistikker om folkesundhed samt om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen vil give en ramme for aktiviteter på området fremover. Forordningen kan anvendes til at indsamle data om handicap og derved ændre situationen, hvor dataindsamling udføres af medlemsstaterne uden det relevante retsgrundlag.

4.2   Behovet for flere europæiske indikatorer

| 4.2.1 | Artikel 31 i FN-konventionen siger, at landene skal indsamle passende information, herunder statistiske oplysninger og forskningsdata, så de kan udforme og gennemføre politikker for at føre konventionen ud i livet. EØSU opfordrer EU's medlemsstater til at følge dette princip meget nøje. |
| --- | --- |

4.2.1

Artikel 31 i FN-konventionen siger, at landene skal indsamle passende information, herunder statistiske oplysninger og forskningsdata, så de kan udforme og gennemføre politikker for at føre konventionen ud i livet. EØSU opfordrer EU's medlemsstater til at følge dette princip meget nøje.

| 4.2.2 | EØSU hilser ovennævnte initiativ velkomment, men beklager manglen på samordning og på fælles politiske indikatorer til at samle disse initiativer med henblik på at analysere handicappedes situation, måle effekten af de politiske strategier og lovgivning samt evaluere handicappedes behov. |
| --- | --- |

4.2.2

EØSU hilser ovennævnte initiativ velkomment, men beklager manglen på samordning og på fælles politiske indikatorer til at samle disse initiativer med henblik på at analysere handicappedes situation, måle effekten af de politiske strategier og lovgivning samt evaluere handicappedes behov.

| 4.2.3 | Der bør fastlægges indikatorer, som kan måle beskæftigelsesniveauet for bedre at kunne se, hvilke problemer der skal tages fat på og udforme passende strategier. Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 understregede endnu en gang behovet for at træffe de fornødne forholdsregler for at fremme handicappedes beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.2.3

Der bør fastlægges indikatorer, som kan måle beskæftigelsesniveauet for bedre at kunne se, hvilke problemer der skal tages fat på og udforme passende strategier. Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006 understregede endnu en gang behovet for at træffe de fornødne forholdsregler for at fremme handicappedes beskæftigelse.

| 4.2.4 | Der bør foretages en evaluering af effekten af EU's antidiskriminationsdirektiv og medlemsstaternes lovgivning for bedre at kunne udforme politiske og lovgivningsmæssige tiltag i fremtiden. |
| --- | --- |

4.2.4

Der bør foretages en evaluering af effekten af EU's antidiskriminationsdirektiv og medlemsstaternes lovgivning for bedre at kunne udforme politiske og lovgivningsmæssige tiltag i fremtiden.

| 4.2.5 | Data om diskrimination bør indsamles sammen med indikatorer inden for de øvrige områder, såsom adgang til varer og tjenester, beskæftigelse, social inklusion osv. for at sikre et sammenhængende overblik over, hvilke problemer handicappede står over for og samspillet mellem dem. |
| --- | --- |

4.2.5

Data om diskrimination bør indsamles sammen med indikatorer inden for de øvrige områder, såsom adgang til varer og tjenester, beskæftigelse, social inklusion osv. for at sikre et sammenhængende overblik over, hvilke problemer handicappede står over for og samspillet mellem dem.

| 4.2.6 | Social inklusion er ligeledes et område, som bør evalueres for bedre at kunne forstå de komplekse årsager, som fører til social udstødelse af handicappede. Faktorer som indkomst bør måles, ligesom også deltagelse i samfundslivet (repræsentation, adgang til foreningslivet, frivilligt arbejde, politik osv.) og adgang til sundheds- og sygehusvæsen, uddannelse og socialydelser. |
| --- | --- |

4.2.6

Social inklusion er ligeledes et område, som bør evalueres for bedre at kunne forstå de komplekse årsager, som fører til social udstødelse af handicappede. Faktorer som indkomst bør måles, ligesom også deltagelse i samfundslivet (repræsentation, adgang til foreningslivet, frivilligt arbejde, politik osv.) og adgang til sundheds- og sygehusvæsen, uddannelse og socialydelser.

| 4.2.7 | Eksisterende bedste praksis-løsninger, såsom EU-parkeringskortet, bør tjene som eksempel for indførelse af nye, lignende løsninger, som ikke kan gennemføres uden indikatorer, til at måle handicappedes sociale inklusion med relevante og sammenlignelige data. |
| --- | --- |

4.2.7

Eksisterende bedste praksis-løsninger, såsom EU-parkeringskortet, bør tjene som eksempel for indførelse af nye, lignende løsninger, som ikke kan gennemføres uden indikatorer, til at måle handicappedes sociale inklusion med relevante og sammenlignelige data.

4.3   Udfordringer i fastlæggelsen af europæiske indikatorer

| 4.3.1 | Medlemsstaternes tilvejebringelse af data til evaluering af handicappedes inklusionsniveau foregår i øjeblikket uden nogen aftale på europæisk plan om fælles indikatorer, bortset fra dataindsamling inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode (8) og overvågningen af sundhedsindikatorer på fællesskabsplan (ECHIM) (9). Man bør endvidere forklare medlemsstaterne mere indgående, hvorfor det er så vigtigt at indsamle data om handicapanliggender. |
| --- | --- |

4.3.1

Medlemsstaternes tilvejebringelse af data til evaluering af handicappedes inklusionsniveau foregår i øjeblikket uden nogen aftale på europæisk plan om fælles indikatorer, bortset fra dataindsamling inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode (8) og overvågningen af sundhedsindikatorer på fællesskabsplan (ECHIM) (9). Man bør endvidere forklare medlemsstaterne mere indgående, hvorfor det er så vigtigt at indsamle data om handicapanliggender.

| 4.3.2 | SILC-undersøgelsen omfatter et skøn over antallet af handicappede i EU, men medtager i disse data ikke handicappede, som bor på institution, og børn og ældre med handicap, hvilket gør tallet mindre relevant. |
| --- | --- |

4.3.2

SILC-undersøgelsen omfatter et skøn over antallet af handicappede i EU, men medtager i disse data ikke handicappede, som bor på institution, og børn og ældre med handicap, hvilket gør tallet mindre relevant.

| 4.3.3 | Definitionen af handicap varierer fra det ene land til det andet. Det bør udvides til f.eks. at omfatte mennesker med mentale sundhedsproblemer, som ofte ikke medtages i nationale statistikker. Beskrivelsen af personkredsen med handicap bør tage udgangspunkt i artikel 1, afsnit 2, i FN's konvention for at tilvejebringe et globalt grundlag for afgrænsning af, hvilke grupper der falder ind under begrebet »personer med handicap«. |
| --- | --- |

4.3.3

Definitionen af handicap varierer fra det ene land til det andet. Det bør udvides til f.eks. at omfatte mennesker med mentale sundhedsproblemer, som ofte ikke medtages i nationale statistikker. Beskrivelsen af personkredsen med handicap bør tage udgangspunkt i artikel 1, afsnit 2, i FN's konvention for at tilvejebringe et globalt grundlag for afgrænsning af, hvilke grupper der falder ind under begrebet »personer med handicap«.

| 4.3.4 | Handicappede er en uensartet gruppe, og det er vanskeligt at fastlægge målbare kriterier. Alle indikatorerne bør derfor tage hensyn til de mange og vidt forskellige handicap, såvel som indsatsområder, som har indflydelse på handicappedes liv, og indkredse hindringerne for, at mennesker med handicap kan deltage på lige fod i samfundslivet. |
| --- | --- |

4.3.4

Handicappede er en uensartet gruppe, og det er vanskeligt at fastlægge målbare kriterier. Alle indikatorerne bør derfor tage hensyn til de mange og vidt forskellige handicap, såvel som indsatsområder, som har indflydelse på handicappedes liv, og indkredse hindringerne for, at mennesker med handicap kan deltage på lige fod i samfundslivet.

Bruxelles, den 26. september 2007

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  ISTAT — Det nationale statistiske institut — Italien, projektet om »Indikatorer for integration af handicappede i samfundslivet«, endelig rapport, juni 2001, udgivet af Eurostat.

1

(2)  Ifølge Eurostats SILC-undersøgelse (EF-statistikker over indkomstforhold og levevilkår) i 2005.

2

(3)  Jf. http://europa.eu.int/comm/employment_social/disability/index_en.html.

3

(4)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1913,47567825,1913_58814988&_dad=portal&_schema=PORTAL#B.

4

(5)  Se det Europæiske Statistiske System:

5

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1153,47169267,1153_47183518&_dad=portal&_schema=PORTAL.

(6)  Washington-gruppen:

6

http://www.civitas-initiative.org/main.phtml?lan=en.

(7)  »Concerted development of social cohesion indicators — Methodological guide«, Council of Europe Publishing.

7

(8)  På engelsk: Open Method of Coordination (OMC).

8

(9)  European Community Health Indicators Monitoring.

9

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/83

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&U«

KOM(2006) 728 endelig

(2008/C 10/21)

Europa-Kommissionen besluttede den 22. november 2006 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Peter Morgan til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. juni 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 27. september 2007, følgende udtalelse med 134 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Denne meddelelse er en del af Kommissionens program til støtte for Lissabon-strategiens mål om, at EU's investeringer i forskning og udvikling (F&U) skal udgøre 3 % af BNP i 2010, hvoraf 2 % skal komme fra den private sektor. Meddelelsen fokuserer på de metoder, medlemsstaterne anvender for via skattesystemet at tilskynde virksomhederne til at investere i F&U. Dens mål er at belyse F&U-skatteincitamenternes lovlighed i forhold til EU-lovgivningen og at vejlede medlemsstaterne om bedste praksis. Meddelelsen er et velkomment svar på EØSU's opfordring til, at EU »arbejder for, at også medlemsstaternes skatte- og erstatningslovgivning sigter mod at skabe incitamenter for større industrielle investeringer i forskning og udvikling EU« (1). |
| --- | --- |

1.1

Denne meddelelse er en del af Kommissionens program til støtte for Lissabon-strategiens mål om, at EU's investeringer i forskning og udvikling (F&U) skal udgøre 3 % af BNP i 2010, hvoraf 2 % skal komme fra den private sektor. Meddelelsen fokuserer på de metoder, medlemsstaterne anvender for via skattesystemet at tilskynde virksomhederne til at investere i F&U. Dens mål er at belyse F&U-skatteincitamenternes lovlighed i forhold til EU-lovgivningen og at vejlede medlemsstaterne om bedste praksis. Meddelelsen er et velkomment svar på EØSU's opfordring til, at EU »arbejder for, at også medlemsstaternes skatte- og erstatningslovgivning sigter mod at skabe incitamenter for større industrielle investeringer i forskning og udvikling EU« (1).

| 1.2 | I denne udtalelses punkt 3 beskrives der nogle eksempler på bedste praksis. Det må dog erkendes, at incitamenter via skattesystemet har deres begrænsning. Jo højere selskabsskatten er, des større er incitamentet, mens lavere skatter svækker incitamentet. Jo højere socialsikringsbidragene er, des større er skatteincitamentet, hvis de reduceres. For virksomheder, der ikke giver overskud, er råderummet mindre, da grundidéen er at lette skatten på fortjeneste. Endelig er det klart, at skattelettelserne skal baseres på faktiske, konkrete investeringer i forskning og udvikling og ikke på fremtidsplaner. |
| --- | --- |

1.2

I denne udtalelses punkt 3 beskrives der nogle eksempler på bedste praksis. Det må dog erkendes, at incitamenter via skattesystemet har deres begrænsning. Jo højere selskabsskatten er, des større er incitamentet, mens lavere skatter svækker incitamentet. Jo højere socialsikringsbidragene er, des større er skatteincitamentet, hvis de reduceres. For virksomheder, der ikke giver overskud, er råderummet mindre, da grundidéen er at lette skatten på fortjeneste. Endelig er det klart, at skattelettelserne skal baseres på faktiske, konkrete investeringer i forskning og udvikling og ikke på fremtidsplaner.

| 1.3 | I forbindelse med etablering af en incitamentsordning stiller Kommissionen i sine anbefalinger krav om måling af de enkelte ordningers effektivitet. Det er selvfølgelig vigtigt, når der er tale om store rentable virksomheder, som kunne tænkes at lade skattelettelser komme virksomhedens bundlinjeresultat til gode i stedet for F&U-budgettet. For at undgå denne etiske risiko tillader nogle lande kun incitamenter for supplerende udgifter til forskning og udvikling, men dette kan virke mod hensigten, fordi en af incitamenternes vigtigste virkninger er at fastholde forsknings- og udviklingsaktiviteten i EU og undgå, at den flytter udenlands. Det vil derfor nok være mere gavnligt at indføre et effektivt målingssystem for store virksomheder end at begrænse skattereduktionen til kun at gælde for de supplerende udgifter. |
| --- | --- |

1.3

I forbindelse med etablering af en incitamentsordning stiller Kommissionen i sine anbefalinger krav om måling af de enkelte ordningers effektivitet. Det er selvfølgelig vigtigt, når der er tale om store rentable virksomheder, som kunne tænkes at lade skattelettelser komme virksomhedens bundlinjeresultat til gode i stedet for F&U-budgettet. For at undgå denne etiske risiko tillader nogle lande kun incitamenter for supplerende udgifter til forskning og udvikling, men dette kan virke mod hensigten, fordi en af incitamenternes vigtigste virkninger er at fastholde forsknings- og udviklingsaktiviteten i EU og undgå, at den flytter udenlands. Det vil derfor nok være mere gavnligt at indføre et effektivt målingssystem for store virksomheder end at begrænse skattereduktionen til kun at gælde for de supplerende udgifter.

| 1.4 | Langt den vigtigste effekt af disse programmer er den måde, hvorpå de kan støtte udviklingen af F&U-orienterede SMV'er i de første år af deres levetid. Anbefalingerne omfatter en række incitamenter i form af ekstra skattelettelser som et multiplum af F&U-investeringerne, godtgørelser i tilfælde af manglende fortjeneste samt lempelse af socialsikringsbidragene. På baggrund af SMV'ernes strategiske rolle i EU's økonomi anbefaler EØSU, at medlemsstaterne tager den bedst mulige kombination af skatteincitamenter i anvendelse for at lette SMV'ernes overlevelse og vækst. |
| --- | --- |

1.4

Langt den vigtigste effekt af disse programmer er den måde, hvorpå de kan støtte udviklingen af F&U-orienterede SMV'er i de første år af deres levetid. Anbefalingerne omfatter en række incitamenter i form af ekstra skattelettelser som et multiplum af F&U-investeringerne, godtgørelser i tilfælde af manglende fortjeneste samt lempelse af socialsikringsbidragene. På baggrund af SMV'ernes strategiske rolle i EU's økonomi anbefaler EØSU, at medlemsstaterne tager den bedst mulige kombination af skatteincitamenter i anvendelse for at lette SMV'ernes overlevelse og vækst.

| 1.5 | EØSU er i denne sammenhæng overrasket over, at meddelelsen ikke omtaler skattelettelser, der er specielt udformet til at støtte nye virksomheders kapitaldannelse. Dette emne uddybes i punkt 4.9 — 4.12. EØSU anbefaler, at meddelelsen udvides til også at omfatte kapitaldannelse. |
| --- | --- |

1.5

EØSU er i denne sammenhæng overrasket over, at meddelelsen ikke omtaler skattelettelser, der er specielt udformet til at støtte nye virksomheders kapitaldannelse. Dette emne uddybes i punkt 4.9 — 4.12. EØSU anbefaler, at meddelelsen udvides til også at omfatte kapitaldannelse.

| 1.6 | Et andet spørgsmål af stor betydning for SMV'er er behandlingen af patenter og licenser. Loven er ikke klar, og der er en vis konkurrence mellem medlemsstaterne på skattebehandlingsområdet. EØSU anbefaler, at meddelelsen udvides til også at omfatte patenter og licenser. |
| --- | --- |

1.6

Et andet spørgsmål af stor betydning for SMV'er er behandlingen af patenter og licenser. Loven er ikke klar, og der er en vis konkurrence mellem medlemsstaterne på skattebehandlingsområdet. EØSU anbefaler, at meddelelsen udvides til også at omfatte patenter og licenser.

| 1.7 | Meddelelsen rejser nogle spørgsmål på en række beslægtede områder, hvor man kunne iværksætte foranstaltninger. I den sammenhæng fremsætter EØSU følgende henstillinger: |
| --- | --- |

1.7

Meddelelsen rejser nogle spørgsmål på en række beslægtede områder, hvor man kunne iværksætte foranstaltninger. I den sammenhæng fremsætter EØSU følgende henstillinger:

| 1.7.1 | Medlemsstaterne bør forbedre anvendelsen af F&U-skatteincitamenter over for virksomheder, der deltager i tværnationale forskningsprojekter. |
| --- | --- |

1.7.1

Medlemsstaterne bør forbedre anvendelsen af F&U-skatteincitamenter over for virksomheder, der deltager i tværnationale forskningsprojekter.

| 1.7.2 | Medlemsstaterne bør undersøge, hvordan statspåførte omkostninger kan mindskes for unge F&U-virksomheder, med den meget succesrige franske ordning »Unge innovative virksomheder« (JEI) som model. |
| --- | --- |

1.7.2

Medlemsstaterne bør undersøge, hvordan statspåførte omkostninger kan mindskes for unge F&U-virksomheder, med den meget succesrige franske ordning »Unge innovative virksomheder« (JEI) som model.

| 1.7.3 | Hvad angår almennyttige forskningsorganisationer i den private sektor bør medlemsstaterne finde frem til en fælles holdning, så både donationer og forskningsmidler kan flyde frit inden for EU. |
| --- | --- |

1.7.3

Hvad angår almennyttige forskningsorganisationer i den private sektor bør medlemsstaterne finde frem til en fælles holdning, så både donationer og forskningsmidler kan flyde frit inden for EU.

| 1.7.4 | Forskeres mobilitet på tværs af grænserne bør opmuntres af medlemsstatsaftaler, der skal forhindre dobbeltbeskatning ved kortvarige opgaver. |
| --- | --- |

1.7.4

Forskeres mobilitet på tværs af grænserne bør opmuntres af medlemsstatsaftaler, der skal forhindre dobbeltbeskatning ved kortvarige opgaver.

| 1.7.5 | Kommissionen opfordres til at udvikle en fælles struktur for gensidig anerkendelse af F&U-erklæringer mellem de lande, som anvender dem. Samtidig kunne Kommissionen overveje, om erklæringer af denne art er nødvendige i det indre marked. |
| --- | --- |

1.7.5

Kommissionen opfordres til at udvikle en fælles struktur for gensidig anerkendelse af F&U-erklæringer mellem de lande, som anvender dem. Samtidig kunne Kommissionen overveje, om erklæringer af denne art er nødvendige i det indre marked.

| 1.7.6 | EØSU bifalder Kommissionens forslag om at forenkle og modernisere private enheders opnåelse af refusion af moms på F&U-udgifter i forbindelse med offentlig-private projekter. |
| --- | --- |

1.7.6

EØSU bifalder Kommissionens forslag om at forenkle og modernisere private enheders opnåelse af refusion af moms på F&U-udgifter i forbindelse med offentlig-private projekter.

| 1.7.7 | Det er en grundlæggende forudsætning for diskussionen om skatteincitamenter til fordel for F&U at finde frem til en fælles skattemæssig definition af F&U og innovation for hele EU og give udgifterne hertil en gunstig skattemæssig behandling i det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. Dette vil være endnu et skridt frem mod gennemførelsen af det indre marked. |
| --- | --- |

1.7.7

Det er en grundlæggende forudsætning for diskussionen om skatteincitamenter til fordel for F&U at finde frem til en fælles skattemæssig definition af F&U og innovation for hele EU og give udgifterne hertil en gunstig skattemæssig behandling i det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. Dette vil være endnu et skridt frem mod gennemførelsen af det indre marked.

| 1.8 | Lissabon-målet på 3 % blev fastlagt med henvisning til de F&U-investeringer, som konkurrerende regioner havde foretaget. Det er karakteristisk for EU-økonomien på makrosektorniveau, at den ikke er involveret i F&U-intensive industrisektorer i nær så høj grad som i konkurrerende lande som f.eks. Japan og USA. Ud over at stimulere den private sektors investering i F&U vil det derfor være fornuftigt at øge de offentlige investeringer i universiteter og statsfinansierede forskningsinstitutter. Miljøprojekter bør kunne have en stimulerende funktion (2). |
| --- | --- |

1.8

Lissabon-målet på 3 % blev fastlagt med henvisning til de F&U-investeringer, som konkurrerende regioner havde foretaget. Det er karakteristisk for EU-økonomien på makrosektorniveau, at den ikke er involveret i F&U-intensive industrisektorer i nær så høj grad som i konkurrerende lande som f.eks. Japan og USA. Ud over at stimulere den private sektors investering i F&U vil det derfor være fornuftigt at øge de offentlige investeringer i universiteter og statsfinansierede forskningsinstitutter. Miljøprojekter bør kunne have en stimulerende funktion (2).

2.   Indledning

| 2.1 | Denne meddelelse skal ses i sammenhæng med Lissabon-strategiens mål om, at F&U-investeringerne i EU skal nærme sig de 3 % af BNP i 2010, hvoraf 2 % skal komme fra den private sektor. I 2005 meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at fremme et mere sammenhængende og gunstigt skattemiljø for F&U, samtidig med at den anerkendte medlemsstaternes beføjelser i den nationale skattepolitik (KOM(2005) 488 og KOM(2005)532). |
| --- | --- |

2.1

Denne meddelelse skal ses i sammenhæng med Lissabon-strategiens mål om, at F&U-investeringerne i EU skal nærme sig de 3 % af BNP i 2010, hvoraf 2 % skal komme fra den private sektor. I 2005 meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at fremme et mere sammenhængende og gunstigt skattemiljø for F&U, samtidig med at den anerkendte medlemsstaternes beføjelser i den nationale skattepolitik (KOM(2005) 488 og KOM(2005)532).

| 2.2 | I denne Lissabon-sammenhæng har der været en række kommissionsinitiativer med sigte på at øge EU's F&U-udgifter til målet på 3 % af BNP og samtidig udvikle det europæiske forskningsrum. Der har været et stærkt ønske om at frigøre EU's forsknings-, udviklings- og innovationspotentiale, som kulminerer i det syvende rammeprogram for forskning. EØSU har til stadighed i sine udtalelser indtrængende opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at fjerne de barrierer, som hindrer forskningen og udviklingen i EU i at vokse i omfang og kvalitet, og til samtidig at tage organisatoriske, institutionelle og finansielle initiativer til at fremme en tilstrækkelig kritisk masse af F&U-aktivitet i Europa. |
| --- | --- |

2.2

I denne Lissabon-sammenhæng har der været en række kommissionsinitiativer med sigte på at øge EU's F&U-udgifter til målet på 3 % af BNP og samtidig udvikle det europæiske forskningsrum. Der har været et stærkt ønske om at frigøre EU's forsknings-, udviklings- og innovationspotentiale, som kulminerer i det syvende rammeprogram for forskning. EØSU har til stadighed i sine udtalelser indtrængende opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at fjerne de barrierer, som hindrer forskningen og udviklingen i EU i at vokse i omfang og kvalitet, og til samtidig at tage organisatoriske, institutionelle og finansielle initiativer til at fremme en tilstrækkelig kritisk masse af F&U-aktivitet i Europa.

| 2.3 | Meddelelsen giver en vejledning, der skal hjælpe medlemsstaterne til at forbedre deres skattemæssige behandling af F&U og til at udvikle gensidigt sammenhængende løsninger på fælles problemer. Der er derfor ikke tale om et EU-program for specifikke F&U-projekter eller -målsætninger, men et initiativ, der skal få medlemsstaterne til at fremme F&U i den private sektor. Det vil fungere, for så vidt som virksomhederne i den private sektor, en for en, tilskyndes til at investere i F&U. Meddelelsen vil hjælpe medlemsstaterne på tre måder:






  — | ved at klargøre de retlige betingelser for medlemsstaternes F&U-skatteincitamenter inden for rammerne af EU-lovgivningen, |
| --- | --- | --- |

2.3

Meddelelsen giver en vejledning, der skal hjælpe medlemsstaterne til at forbedre deres skattemæssige behandling af F&U og til at udvikle gensidigt sammenhængende løsninger på fælles problemer. Der er derfor ikke tale om et EU-program for specifikke F&U-projekter eller -målsætninger, men et initiativ, der skal få medlemsstaterne til at fremme F&U i den private sektor. Det vil fungere, for så vidt som virksomhederne i den private sektor, en for en, tilskyndes til at investere i F&U. Meddelelsen vil hjælpe medlemsstaterne på tre måder:

—

ved at klargøre de retlige betingelser for medlemsstaternes F&U-skatteincitamenter inden for rammerne af EU-lovgivningen,

| — | ved at fremhæve nogle generelle udformningsprincipper for den skattemæssige behandling af F&U og forskellige incitamenter på grundlag af ekspertanalyser af god praksis, |
| --- | --- |

—

ved at fremhæve nogle generelle udformningsprincipper for den skattemæssige behandling af F&U og forskellige incitamenter på grundlag af ekspertanalyser af god praksis,

| — | ved at præsentere en række mulige fremtidige initiativer til tackling af problemer af fælles interesse på en konsekvent måde og dermed tilskynde til debat herom. |
| --- | --- |

—

ved at præsentere en række mulige fremtidige initiativer til tackling af problemer af fælles interesse på en konsekvent måde og dermed tilskynde til debat herom.

| 2.4 | Den åbne koordinationsmetode finder anvendelse på dette politikområde. Det er medlemsstaterne, der træffer beslutningerne. Retningslinjerne i meddelelsen bygger på medlemsstaternes bedste praksis. Kritik af medlemsstaternes politik falder uden for denne udtalelses område. Udtalelsen begrænser sig derfor til at fremsætte bemærkninger til retningslinjerne og til de initiativer, der måtte komme i fremtiden som beskrevet i punkt 1.2. |
| --- | --- |

2.4

Den åbne koordinationsmetode finder anvendelse på dette politikområde. Det er medlemsstaterne, der træffer beslutningerne. Retningslinjerne i meddelelsen bygger på medlemsstaternes bedste praksis. Kritik af medlemsstaternes politik falder uden for denne udtalelses område. Udtalelsen begrænser sig derfor til at fremsætte bemærkninger til retningslinjerne og til de initiativer, der måtte komme i fremtiden som beskrevet i punkt 1.2.

3.   Resumé af Kommissionens meddelelse

| 3.1 | Alle F&U-skatteincitamenter, der implementeres af medlemsstaterne, skal være i overensstemmelse med frihederne i traktaten og princippet om ikke-forskelsbehandling. Kommissionen anser både eksplicitte og implicitte territoriale begrænsninger for at være uforenelige med frihederne i EU-traktaten. Der er et omfattende og entydigt belæg for, at territoriale begrænsninger af anvendelsen af F&U-skatteinitiativer med stor sandsynlighed ikke vil blive godkendt af EF-domstolen. |
| --- | --- |

3.1

Alle F&U-skatteincitamenter, der implementeres af medlemsstaterne, skal være i overensstemmelse med frihederne i traktaten og princippet om ikke-forskelsbehandling. Kommissionen anser både eksplicitte og implicitte territoriale begrænsninger for at være uforenelige med frihederne i EU-traktaten. Der er et omfattende og entydigt belæg for, at territoriale begrænsninger af anvendelsen af F&U-skatteinitiativer med stor sandsynlighed ikke vil blive godkendt af EF-domstolen.

| 3.2 | I princippet gælder statsstøttereglerne uanset støttens form. F&U-skatteincitamenter kan således udgøre statsstøtte. Et F&U-skatteincitament, som ikke er selektivt, dvs. som gælder for alle virksomhedsformer og -størrelser i en hvilken som helst sektor, vil ikke blive betragtet som selektivt og vil derfor blive behandlet som del af den generelle selskabsskat. |
| --- | --- |

3.2

I princippet gælder statsstøttereglerne uanset støttens form. F&U-skatteincitamenter kan således udgøre statsstøtte. Et F&U-skatteincitament, som ikke er selektivt, dvs. som gælder for alle virksomhedsformer og -størrelser i en hvilken som helst sektor, vil ikke blive betragtet som selektivt og vil derfor blive behandlet som del af den generelle selskabsskat.

| 3.3 | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen har vedtaget rammebestemmelser for forskning, udvikling og innovation (F&U&I), der omfatter selektive skatteincitamenter, som kunne falde ind under denne artikel. Rammebestemmelserne er blevet udviklet i offentlighedens interesse for at korrigere for det, der betragtes som markedssvigt på F&U-området. |
| --- | --- |

3.3

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen har vedtaget rammebestemmelser for forskning, udvikling og innovation (F&U&I), der omfatter selektive skatteincitamenter, som kunne falde ind under denne artikel. Rammebestemmelserne er blevet udviklet i offentlighedens interesse for at korrigere for det, der betragtes som markedssvigt på F&U-området.

| 3.4 | I anvendelsen af rammebestemmelserne vil Kommissionen særlig se på følgende rammeelementer:






  — | F&U-kategorien, hvad enten det drejer sig om grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udvikling |
| --- | --- | --- |

3.4

I anvendelsen af rammebestemmelserne vil Kommissionen særlig se på følgende rammeelementer:

—

F&U-kategorien, hvad enten det drejer sig om grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udvikling

| — | anvendelse af skatteincitamentet på godkendte F&U-omkostninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af skatteincitamentet på godkendte F&U-omkostninger

| — | begrænsning af støtteintensiteten til maksimumstærskelen. |
| --- | --- |

—

begrænsning af støtteintensiteten til maksimumstærskelen.

Desuden går Kommissionen ud fra, at F&U-skatteincitamenterne på grundlag af de evalueringsundersøgelser, som medlemsstaterne har fremlagt, vil rette op på markedssvigt ved at stimulere virksomhederne til at øge udgifterne til F&U.

| 3.5 | Det Europæiske Råd har opfordret til anvendelse af den åbne koordinationsmetode i forbindelse med udformning af forskningspolitikken, og Rådet bad derefter Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (CREST) om at se på denne støttemetode. I denne meddelelse har Kommissionen trukket meget på rapporten »Evaluering og udformning af F&U-skatteincitamenter« udgivet af CREST i marts 2006. |
| --- | --- |

3.5

Det Europæiske Råd har opfordret til anvendelse af den åbne koordinationsmetode i forbindelse med udformning af forskningspolitikken, og Rådet bad derefter Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (CREST) om at se på denne støttemetode. I denne meddelelse har Kommissionen trukket meget på rapporten »Evaluering og udformning af F&U-skatteincitamenter« udgivet af CREST i marts 2006.

| 3.6 | På grund af forskelle i økonomiske og industrielle strukturer, F&U-kapacitet, F&U-udgiftsniveau og generelt skattemiljø er blandingen af F&U og innovative foranstaltninger meget varierende fra medlemsstat til medlemsstat. Hovedparten af de eksisterende ordninger er af generel karakter, og ca. halvdelen af disse har en øvre grænse eller loft. Dette er til fordel for små og mellemstore virksomheder, da deres udgiftsniveau normalt ikke berøres af dette loft. Omkring en tredjedel af skatteincitamenterne giver SMV'er særlige fordele, og flere og flere ordninger tager specielt sigte på unge innovative SMV'er. |
| --- | --- |

3.6

På grund af forskelle i økonomiske og industrielle strukturer, F&U-kapacitet, F&U-udgiftsniveau og generelt skattemiljø er blandingen af F&U og innovative foranstaltninger meget varierende fra medlemsstat til medlemsstat. Hovedparten af de eksisterende ordninger er af generel karakter, og ca. halvdelen af disse har en øvre grænse eller loft. Dette er til fordel for små og mellemstore virksomheder, da deres udgiftsniveau normalt ikke berøres af dette loft. Omkring en tredjedel af skatteincitamenterne giver SMV'er særlige fordele, og flere og flere ordninger tager specielt sigte på unge innovative SMV'er.

| 3.7 | De tre grundlæggende former for skattelempelse er skatteudskydelse, skattefradrag og skattekredit. Effekten af de incitamenter, de enkelte medlemsstater anvender, er afhængig af det generelle skattesystem. Afhængigt af incitamentets formål gælder nogle ordninger for alle F&U-udgifter, andre kun for supplerende omkostninger som følge af ordningen. I andre tilfælde sker der lempelser for begge udgiftskategorier, men i forskellig grad. Incitamenterne er ikke lige generøse i alle medlemsstaterne. Da der er tale om skattelettelser, berøres de også af det aktuelle selskabsskatteniveau. |
| --- | --- |

3.7

De tre grundlæggende former for skattelempelse er skatteudskydelse, skattefradrag og skattekredit. Effekten af de incitamenter, de enkelte medlemsstater anvender, er afhængig af det generelle skattesystem. Afhængigt af incitamentets formål gælder nogle ordninger for alle F&U-udgifter, andre kun for supplerende omkostninger som følge af ordningen. I andre tilfælde sker der lempelser for begge udgiftskategorier, men i forskellig grad. Incitamenterne er ikke lige generøse i alle medlemsstaterne. Da der er tale om skattelettelser, berøres de også af det aktuelle selskabsskatteniveau.

| 3.8 | Skatteudskydelse betyder, at alle udgifter til F&U (100 %) trækkes fra den skattepligtige fortjeneste. Ifølge denne ordning kan hver eneste euro af F&U-udgifterne fradrages i skat. I tilfælde, hvor F&U-udgifterne ikke er 100 % fradragsberettigede, kan de sædvanligvis kapitaliseres og senere afskrives. Det vil især være tilfældet med kapitaludgifter. |
| --- | --- |

3.8

Skatteudskydelse betyder, at alle udgifter til F&U (100 %) trækkes fra den skattepligtige fortjeneste. Ifølge denne ordning kan hver eneste euro af F&U-udgifterne fradrages i skat. I tilfælde, hvor F&U-udgifterne ikke er 100 % fradragsberettigede, kan de sædvanligvis kapitaliseres og senere afskrives. Det vil især være tilfældet med kapitaludgifter.

| 3.9 | Skattefradrag anvendes for at kunne fradrage mere end 100 % af F&U-udgifterne. Når de anvendes, kan der som regel fradrages mellem 125 og 300 %. Med en generel selskabsskat på 30 % vil en virksomhed f.eks. kunne fradrage 3 000 EUR i skat for hver 10 000 EUR F&U-udgifter. Med en stigning på 50 % kan virksomheden fradrage 4 500 EUR i skat, hver gang der er anvendt 10 000 EUR i F&U-udgifter. |
| --- | --- |

3.9

Skattefradrag anvendes for at kunne fradrage mere end 100 % af F&U-udgifterne. Når de anvendes, kan der som regel fradrages mellem 125 og 300 %. Med en generel selskabsskat på 30 % vil en virksomhed f.eks. kunne fradrage 3 000 EUR i skat for hver 10 000 EUR F&U-udgifter. Med en stigning på 50 % kan virksomheden fradrage 4 500 EUR i skat, hver gang der er anvendt 10 000 EUR i F&U-udgifter.

| 3.10 | Hvis incitamentet gives i form af en skattekredit, sker det i form af en skatterefusion eller en kontantrefusion. Kreditten gives normalt på det skattebeløb, der skal betales, men kan beregnes som en procentdel af F&U-udgifterne, hvis der ikke skal betales nogen skat. En kredit i kontanter, der betales til en virksomhed uden fortjeneste, kan være en kærkommen kapitalindsprøjtning for nyetablerede virksomheder. |
| --- | --- |

3.10

Hvis incitamentet gives i form af en skattekredit, sker det i form af en skatterefusion eller en kontantrefusion. Kreditten gives normalt på det skattebeløb, der skal betales, men kan beregnes som en procentdel af F&U-udgifterne, hvis der ikke skal betales nogen skat. En kredit i kontanter, der betales til en virksomhed uden fortjeneste, kan være en kærkommen kapitalindsprøjtning for nyetablerede virksomheder.

| 3.11 | De fleste ordninger er som beskrevet ovenfor relateret til selskabsskat, mens andre ordninger fokuserer på lønbeskatning og socialsikringsbidrag eller personindkomstskat. Disse ordninger nedbringer personaleudgifterne med øjeblikkelig virkning og reducerer dermed den vigtigste del af F&U-udgifterne. De har størst effekt i de tilfælde, hvor de sociale bidrag er høje. |
| --- | --- |

3.11

De fleste ordninger er som beskrevet ovenfor relateret til selskabsskat, mens andre ordninger fokuserer på lønbeskatning og socialsikringsbidrag eller personindkomstskat. Disse ordninger nedbringer personaleudgifterne med øjeblikkelig virkning og reducerer dermed den vigtigste del af F&U-udgifterne. De har størst effekt i de tilfælde, hvor de sociale bidrag er høje.

| 3.12 | For tabsgivende virksomheder som f.eks. unge innovative SMV'er kan strategierne være så forskellige som fritagelse for lønbeskatning, refusion af selskabsskat, F&U-skattekreditter og ubegrænset fremførsel af lidte tab til fremtidig lettelse af selskabsskatten. |
| --- | --- |

3.12

For tabsgivende virksomheder som f.eks. unge innovative SMV'er kan strategierne være så forskellige som fritagelse for lønbeskatning, refusion af selskabsskat, F&U-skattekreditter og ubegrænset fremførsel af lidte tab til fremtidig lettelse af selskabsskatten.

| 3.13 | I 2004 var Frankrig det første EU-land, der indførte et skatteincitament specielt beregnet til at støtte unge innovative virksomheder (JEI). Formålet var at stimulere den private sektors forskning og skabe reel vækst ved at reducere omkostningerne til etablering af nye forsknings- og innovationsorienterede virksomheder. Et af incitamenterne er fritagelse for selskabsskat i det første tre år med fortjeneste, efterfulgt af en 50 % fritagelse i de næste to år. Desuden er der fritagelse for indbetaling af socialsikringsbidrag i forbindelse med beskæftigelse af højt kvalificeret personale i 8 år. Der gælder støtteberettigelseskriterier for JEI-ordningen. |
| --- | --- |

3.13

I 2004 var Frankrig det første EU-land, der indførte et skatteincitament specielt beregnet til at støtte unge innovative virksomheder (JEI). Formålet var at stimulere den private sektors forskning og skabe reel vækst ved at reducere omkostningerne til etablering af nye forsknings- og innovationsorienterede virksomheder. Et af incitamenterne er fritagelse for selskabsskat i det første tre år med fortjeneste, efterfulgt af en 50 % fritagelse i de næste to år. Desuden er der fritagelse for indbetaling af socialsikringsbidrag i forbindelse med beskæftigelse af højt kvalificeret personale i 8 år. Der gælder støtteberettigelseskriterier for JEI-ordningen.

| 3.14 | På grundlag af erfaringerne med anvendelse af skatteincitamenter for F&U i 15 medlemsstater konkluderer meddelelsen, at medlemsstaterne bør:






  — | anvende generelle foranstaltninger så vidt muligt, fordi de vil omfatte flere virksomheder, maksimere forøgelsen af erhvervslivets F&U og minimere markedsforvridninger, |
| --- | --- | --- |

3.14

På grundlag af erfaringerne med anvendelse af skatteincitamenter for F&U i 15 medlemsstater konkluderer meddelelsen, at medlemsstaterne bør:

—

anvende generelle foranstaltninger så vidt muligt, fordi de vil omfatte flere virksomheder, maksimere forøgelsen af erhvervslivets F&U og minimere markedsforvridninger,

| — | tillade fuldt fradrag for alle F&U-udgifter (ingen kapitalisering eller fremskyndet afskrivning af disse udgifter) med passende fremførsels- og tilbageførselsbestemmelser for lidte tab. |
| --- | --- |

—

tillade fuldt fradrag for alle F&U-udgifter (ingen kapitalisering eller fremskyndet afskrivning af disse udgifter) med passende fremførsels- og tilbageførselsbestemmelser for lidte tab.

| 3.15 | I forbindelse med udformningen af ordningerne bør medlemsstaterne klart definere deres målsætninger og:






  — | fokusere på de ekstra F&U-udgifter, der skal nås op på |
| --- | --- | --- |

3.15

I forbindelse med udformningen af ordningerne bør medlemsstaterne klart definere deres målsætninger og:

—

fokusere på de ekstra F&U-udgifter, der skal nås op på

| — | fokusere på adfærdsforandringer i virksomhederne |
| --- | --- |

—

fokusere på adfærdsforandringer i virksomhederne

| — | evaluere den bredere samfundsmæssige betydning af disse forandringer |
| --- | --- |

—

evaluere den bredere samfundsmæssige betydning af disse forandringer

| — | tage hensyn til vurderingskriterier fra designfasen |
| --- | --- |

—

tage hensyn til vurderingskriterier fra designfasen

| — | afprøve, om specifikke incitamenter opfylder deres formål. |
| --- | --- |

—

afprøve, om specifikke incitamenter opfylder deres formål.

| 3.16 | Foruden F&U-incitamenter for virksomheder rejser meddelelsen også en række spørgsmål, der beskrives som »retningslinjer for foranstaltninger af fælles interesse og til gensidig nytte«. EØSU's holdning til disse spørgsmål fremlægges nedenfor under punkt 5. |
| --- | --- |

3.16

Foruden F&U-incitamenter for virksomheder rejser meddelelsen også en række spørgsmål, der beskrives som »retningslinjer for foranstaltninger af fælles interesse og til gensidig nytte«. EØSU's holdning til disse spørgsmål fremlægges nedenfor under punkt 5.

4.   Bemærkninger om retningslinjerne

| 4.1 | Retningslinjerne fremlægger en lang række muligheder for at fremme forskning og udvikling via skatteincitamenter. EØSU opfordrer alle EU's medlemsstater til at tilpasse retningslinjerne til deres særlige vilkår for at skabe en F&U-venlig ordning. Den åbne koordineringsmetode, som CREST har banet vejen for og Lissabon-dagsordenen fremmer, giver alle medlemsstaterne mulighed for at anvende den bedste praksis. |
| --- | --- |

4.1

Retningslinjerne fremlægger en lang række muligheder for at fremme forskning og udvikling via skatteincitamenter. EØSU opfordrer alle EU's medlemsstater til at tilpasse retningslinjerne til deres særlige vilkår for at skabe en F&U-venlig ordning. Den åbne koordineringsmetode, som CREST har banet vejen for og Lissabon-dagsordenen fremmer, giver alle medlemsstaterne mulighed for at anvende den bedste praksis.

| 4.2 | Effekten af F&U-skatteincitamenterne vil variere afhængigt af virksomhedens størrelse, om den er stor eller lille eller nyetableret. |
| --- | --- |

4.2

Effekten af F&U-skatteincitamenterne vil variere afhængigt af virksomhedens størrelse, om den er stor eller lille eller nyetableret.

| 4.3 | I mange medlemsstater er skatteincitamenter for F&U-investeringer en relativ ny foreteelse, hvis effekt på større virksomheder endnu ikke kan spores nøjagtigt. Det er muligt, at skattebesparelserne i nogle tilfælde snarere vil blive afspejlet i virksomhedens bundlinje end i forsknings- og udviklingsafdelingen. Der er derfor i nogle medlemsstater interesse for at øge incitamenterne til at investere yderligere i F&U. Samtidig har medlemsstaterne en interesse i at fastholde forskning og udvikling inden for landets grænser, og direkte incitamenter vil tilskynde virksomhederne til at beholde deres F&U-aktiviteter, hvor de er. |
| --- | --- |

4.3

I mange medlemsstater er skatteincitamenter for F&U-investeringer en relativ ny foreteelse, hvis effekt på større virksomheder endnu ikke kan spores nøjagtigt. Det er muligt, at skattebesparelserne i nogle tilfælde snarere vil blive afspejlet i virksomhedens bundlinje end i forsknings- og udviklingsafdelingen. Der er derfor i nogle medlemsstater interesse for at øge incitamenterne til at investere yderligere i F&U. Samtidig har medlemsstaterne en interesse i at fastholde forskning og udvikling inden for landets grænser, og direkte incitamenter vil tilskynde virksomhederne til at beholde deres F&U-aktiviteter, hvor de er.

| 4.4 | Større virksomheder har en større kritisk masse af ingeniører og forskere og har derfor gode forudsætninger for at outsource arbejdet. Hvis f.eks. en medlemsstat beslutter at anvende F&U-incitamenter for at fastholde ingeniørjob hjemme, vil det mest effektive incitament være at gøre de dermed forbundne omkostninger 100 % fradragsberettigede, jf. punkt 3.8 ovenfor. |
| --- | --- |

4.4

Større virksomheder har en større kritisk masse af ingeniører og forskere og har derfor gode forudsætninger for at outsource arbejdet. Hvis f.eks. en medlemsstat beslutter at anvende F&U-incitamenter for at fastholde ingeniørjob hjemme, vil det mest effektive incitament være at gøre de dermed forbundne omkostninger 100 % fradragsberettigede, jf. punkt 3.8 ovenfor.

| 4.5 | SMV'er har ikke samme ressourcer som større virksomheder, så deres finanser kan være under relativt større pres. Nogle medlemsstater har valgt ordninger, der giver større fradrag til SMV'er og sætter lofterne højere end SMV'ernes formåen. Det vil give SMV'erne mere økonomisk fleksibilitet til F&U-investeringer relativt set. |
| --- | --- |

4.5

SMV'er har ikke samme ressourcer som større virksomheder, så deres finanser kan være under relativt større pres. Nogle medlemsstater har valgt ordninger, der giver større fradrag til SMV'er og sætter lofterne højere end SMV'ernes formåen. Det vil give SMV'erne mere økonomisk fleksibilitet til F&U-investeringer relativt set.

| 4.6 | Det er for nyetablerede virksomheder, at skatteincitamenterne har størst mulighed for at fungere som løftestang. Det er vigtigt, fordi disse virksomheder er vitale elementer i forbindelse med fremme af iværksætteri og innovation. Det er meget ofte nyetablerede virksomheder, der er kilde til innovationer i serviceindustrien samt inden for videnskab og teknologi. F&U-afdelingen i etablerede virksomheder synes ofte bedre egnet til levere erstatningsprodukter og forbedring af eksisterende produkter end til at skabe epokegørende opfindelser. Nye virksomheder, der udnytter opfindelser inden for videnskab og teknologi, er altafgørende, fordi de — hvis de overlever problemerne i etableringsfasen (hvilket de fleste små virksomheder desværre ikke gør) — kan udvikle sig til velstandsskabende SMV'er eller blive en værdifuld erhvervelse for en større virksomhed. Budgettet for fusioner og virksomhedsovertagelser kan i mange teknologivirksomheder være af lige så stor betydning som deres forsknings- og udviklingsbudgetter. Faktisk har mange større teknologivirksomheder etableret investeringsredskaber på grundlag af venturekapital-modellen. |
| --- | --- |

4.6

Det er for nyetablerede virksomheder, at skatteincitamenterne har størst mulighed for at fungere som løftestang. Det er vigtigt, fordi disse virksomheder er vitale elementer i forbindelse med fremme af iværksætteri og innovation. Det er meget ofte nyetablerede virksomheder, der er kilde til innovationer i serviceindustrien samt inden for videnskab og teknologi. F&U-afdelingen i etablerede virksomheder synes ofte bedre egnet til levere erstatningsprodukter og forbedring af eksisterende produkter end til at skabe epokegørende opfindelser. Nye virksomheder, der udnytter opfindelser inden for videnskab og teknologi, er altafgørende, fordi de — hvis de overlever problemerne i etableringsfasen (hvilket de fleste små virksomheder desværre ikke gør) — kan udvikle sig til velstandsskabende SMV'er eller blive en værdifuld erhvervelse for en større virksomhed. Budgettet for fusioner og virksomhedsovertagelser kan i mange teknologivirksomheder være af lige så stor betydning som deres forsknings- og udviklingsbudgetter. Faktisk har mange større teknologivirksomheder etableret investeringsredskaber på grundlag af venturekapital-modellen.

| 4.7 | Da større virksomheders overtagelse af mindre virksomheder er en del af virksomhedsøkonomien, er det rimeligt, at transaktionerne blive så gennemsigtige og neutrale som muligt i forhold til beskatning. Dette indebærer, at exitbeskatningen for virksomhedsstiftere og iværksættere bør minimeres, mens overtagende virksomheder ikke bør rammes af forvridende sanktioner. |
| --- | --- |

4.7

Da større virksomheders overtagelse af mindre virksomheder er en del af virksomhedsøkonomien, er det rimeligt, at transaktionerne blive så gennemsigtige og neutrale som muligt i forhold til beskatning. Dette indebærer, at exitbeskatningen for virksomhedsstiftere og iværksættere bør minimeres, mens overtagende virksomheder ikke bør rammes af forvridende sanktioner.

| 4.8 | F&U-incitamenter er nok velegnede for unge innovative virksomheder i teknologisektoren, men det er lige så vigtigt at indføre generelle incitamenter for nyetablerede virksomheder, da det vil fremme oprettelsen af nye virksomheder i alle industrisektorer og dermed bidrage til den samlede vækst i medlemsstaternes økonomier. |
| --- | --- |

4.8

F&U-incitamenter er nok velegnede for unge innovative virksomheder i teknologisektoren, men det er lige så vigtigt at indføre generelle incitamenter for nyetablerede virksomheder, da det vil fremme oprettelsen af nye virksomheder i alle industrisektorer og dermed bidrage til den samlede vækst i medlemsstaternes økonomier.

| 4.9 | I forbindelse med generelle skatteincitamenter til oprettelse af nye virksomheder er det bemærkelsesværdigt, at meddelelsen slet ikke kommer ind på kapitalbeskatning. Problemet for en nyetableret virksomhed er at sikre sin startkapital. Såkaldt risikovillig kapital er ikke ivrig efter at blive involveret i virksomheder i opstartfasen, så startkapitalen må ofte komme fra private investorer, »business angels« (uformelle investorer) og stifterens venner og familie. Den kapitalbeskatningsordning, der gælder for disse investorer, er en afgørende del af virksomhedsetableringen. |
| --- | --- |

4.9

I forbindelse med generelle skatteincitamenter til oprettelse af nye virksomheder er det bemærkelsesværdigt, at meddelelsen slet ikke kommer ind på kapitalbeskatning. Problemet for en nyetableret virksomhed er at sikre sin startkapital. Såkaldt risikovillig kapital er ikke ivrig efter at blive involveret i virksomheder i opstartfasen, så startkapitalen må ofte komme fra private investorer, »business angels« (uformelle investorer) og stifterens venner og familie. Den kapitalbeskatningsordning, der gælder for disse investorer, er en afgørende del af virksomhedsetableringen.

| 4.10 | Storbritannien har på dette område et ret veludviklet system af skatteincitamenter, der kan tjene som eksempel. Investeringer kan foretages direkte via virksomhedsinvesteringsordningen EIS eller via en venturekapitaltrust (VCT), som er et kollektivt investeringsredskab, der er noteret på det alternative investeringsmarked (AIM). Virksomhederne skal opfylde relevante kriterier for at blive berettiget til deltagelse i disse ordninger. |
| --- | --- |

4.10

Storbritannien har på dette område et ret veludviklet system af skatteincitamenter, der kan tjene som eksempel. Investeringer kan foretages direkte via virksomhedsinvesteringsordningen EIS eller via en venturekapitaltrust (VCT), som er et kollektivt investeringsredskab, der er noteret på det alternative investeringsmarked (AIM). Virksomhederne skal opfylde relevante kriterier for at blive berettiget til deltagelse i disse ordninger.

| 4.11 | I hver af ordningerne kan der gives indkomstskattelettelse på 20 % (EIS) eller 30 % (VCT) af det investerede beløb. Efter en vis adgangsperiode skal der ikke betales nogen kapitalskat af udbytte. Der skal ikke betales indkomstskat af VCT-dividende, og der skal ikke betales arveafgift af VCT-beholdninger, som investoren ejer. Skattefordele bør aldrig være begrundelsen for at foretage en investering, men med disse ordninger reduceres risikoen ved at investere i nyoprettede virksomheder væsentligt. De har opfyldt deres mål om at gøre det lettere for britiske iværksættere at tilvejebringe kapital. |
| --- | --- |

4.11

I hver af ordningerne kan der gives indkomstskattelettelse på 20 % (EIS) eller 30 % (VCT) af det investerede beløb. Efter en vis adgangsperiode skal der ikke betales nogen kapitalskat af udbytte. Der skal ikke betales indkomstskat af VCT-dividende, og der skal ikke betales arveafgift af VCT-beholdninger, som investoren ejer. Skattefordele bør aldrig være begrundelsen for at foretage en investering, men med disse ordninger reduceres risikoen ved at investere i nyoprettede virksomheder væsentligt. De har opfyldt deres mål om at gøre det lettere for britiske iværksættere at tilvejebringe kapital.

| 4.12 | Kommissionens meddelelse har en alvorlig mangel, idet den ikke giver nogen vejledning i behandlingen af patenter og licenser. Lovgivningen er uklar på dette område, og der er stærke indicier på konkurrence mellem medlemsstaterne vedrørende den skattemæssige behandling af patenter. EØSU foreslår, at meddelelsen udvides til også at omfatte patenter og licenser. |
| --- | --- |

4.12

Kommissionens meddelelse har en alvorlig mangel, idet den ikke giver nogen vejledning i behandlingen af patenter og licenser. Lovgivningen er uklar på dette område, og der er stærke indicier på konkurrence mellem medlemsstaterne vedrørende den skattemæssige behandling af patenter. EØSU foreslår, at meddelelsen udvides til også at omfatte patenter og licenser.

5.   Retningslinjer for foranstaltninger af fælles interesse og til gensidig nytte

| 5.1 | EØSU støtter forslaget om, at medlemsstaterne bør takle hindringerne for tværnationale forskningsprojekter ved f.eks. at forbedre anvendelsen af F&U-skatteincitamenter for de deltagende virksomheder. |
| --- | --- |

5.1

EØSU støtter forslaget om, at medlemsstaterne bør takle hindringerne for tværnationale forskningsprojekter ved f.eks. at forbedre anvendelsen af F&U-skatteincitamenter for de deltagende virksomheder.

| 5.2 | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, hvordan statspåførte omkostninger kan mindskes for unge F&U-virksomheder, med den meget succesrige franske ordning »Unge innovative virksomheder« (JEI) som model. |
| --- | --- |

5.2

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, hvordan statspåførte omkostninger kan mindskes for unge F&U-virksomheder, med den meget succesrige franske ordning »Unge innovative virksomheder« (JEI) som model.

| 5.3 | Det noteres i meddelelsen, at EU har nogle få private forskningsfonde med almennyttigt sigte, som har til formål at fremme videnskab ved at finansiere F&U-aktiviteter i almennyttige organisationer, typisk universiteter, mens andre regioner som f.eks. USA har langt flere. Visse formelle og uformelle hindringer ser ud til at ligge i vejen for både donationer fra enkeltpersoner og selskaber på den ene side (som burde være berettiget til lempelser af indkomst- og selskabsskat) og finansieringsstrømmen til forskningen på den anden side. EØSU støtter forslaget om, at medlemsstaterne finder frem til en fælles holdning, så både donationer og forskningsmidler kan flyde frit inden for EU. |
| --- | --- |

5.3

Det noteres i meddelelsen, at EU har nogle få private forskningsfonde med almennyttigt sigte, som har til formål at fremme videnskab ved at finansiere F&U-aktiviteter i almennyttige organisationer, typisk universiteter, mens andre regioner som f.eks. USA har langt flere. Visse formelle og uformelle hindringer ser ud til at ligge i vejen for både donationer fra enkeltpersoner og selskaber på den ene side (som burde være berettiget til lempelser af indkomst- og selskabsskat) og finansieringsstrømmen til forskningen på den anden side. EØSU støtter forslaget om, at medlemsstaterne finder frem til en fælles holdning, så både donationer og forskningsmidler kan flyde frit inden for EU.

| 5.4 | Forskeres mobilitet på tværs af grænserne bør opmuntres af medlemsstatsaftaler, der skal forhindre dobbeltbeskatning ved kortvarige opgaver. Medlemsstaterne opfordres også til at udvide disse aftaler til at omfatte lande inden for EU's interessesfære såsom Ukraine, Israel og Tyrkiet, der har en betydelig udveksling af F&U med EU. |
| --- | --- |

5.4

Forskeres mobilitet på tværs af grænserne bør opmuntres af medlemsstatsaftaler, der skal forhindre dobbeltbeskatning ved kortvarige opgaver. Medlemsstaterne opfordres også til at udvide disse aftaler til at omfatte lande inden for EU's interessesfære såsom Ukraine, Israel og Tyrkiet, der har en betydelig udveksling af F&U med EU.

| 5.5 | I nogle medlemsstater kan virksomhederne anmode om at få udstedt en erklæring, der bekræfter, at de har kapacitet til at udføre F&U-aktiviteter. I nogle medlemsstater får offentlige enheder, der udfører F&U, automatisk sådanne erklæringer. For at gøre en gensidig anerkendelse af F&U-erklæringer lettere vil Kommissionen foreslå udvikling af en fælles struktur. Dette er et fornuftigt skridt for medlemsstater, som anvender disse erklæringer. |
| --- | --- |

5.5

I nogle medlemsstater kan virksomhederne anmode om at få udstedt en erklæring, der bekræfter, at de har kapacitet til at udføre F&U-aktiviteter. I nogle medlemsstater får offentlige enheder, der udfører F&U, automatisk sådanne erklæringer. For at gøre en gensidig anerkendelse af F&U-erklæringer lettere vil Kommissionen foreslå udvikling af en fælles struktur. Dette er et fornuftigt skridt for medlemsstater, som anvender disse erklæringer.

| 5.6 | Kommissionen har konstateret en vis bekymring over problemerne med private enheders opnåelse af refusion af moms på F&U-udgifter i de tilfælde, hvor offentlige og private virksomheder går sammen om F&U-projekter. Kommissionens forslag om at forenkle og modernisere reglerne og deres anvendelse hilses varmt velkomment. |
| --- | --- |

5.6

Kommissionen har konstateret en vis bekymring over problemerne med private enheders opnåelse af refusion af moms på F&U-udgifter i de tilfælde, hvor offentlige og private virksomheder går sammen om F&U-projekter. Kommissionens forslag om at forenkle og modernisere reglerne og deres anvendelse hilses varmt velkomment.

| 5.7 | Endelig erklærer Kommissionen i sin meddelelse, at det på længere sigt er ønskeligt at etablere en fælles skattemæssig definition af F&U og innovation for hele EU og give udgifterne hertil en gunstig skattemæssig behandling i det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. Dette vil være endnu et skridt frem mod gennemførelsen af det indre marked. |
| --- | --- |

5.7

Endelig erklærer Kommissionen i sin meddelelse, at det på længere sigt er ønskeligt at etablere en fælles skattemæssig definition af F&U og innovation for hele EU og give udgifterne hertil en gunstig skattemæssig behandling i det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. Dette vil være endnu et skridt frem mod gennemførelsen af det indre marked.

Bruxelles, den 27. september 2007

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Se punkt 3.5 i EØSU's udtalelse om »Udnyttelse og styrkelse af EU's potentiale inden for forskning, udvikling og innovation«, EUT C 325 af 30.12.2006, s. 5.

1

(2)  Se også punkt 14.2-14.4 i EØSU's udtalelse om »Udnyttelse og styrkelse af EU's potentiale inden for forskning, udvikling og innovation«, EUT C 325 af 30.12.2006, s. 16.

2

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/88 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/88

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »EU's økonomi: Oversigt 2006 — Styrkelse af euroområdet: de vigtigste økonomisk-politiske opgaver«

KOM(2006) 714 endelig — SEK(2006) 1490

(2008/C 10/22)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 11. januar 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's økonomi: Oversigt 2006 — Styrkelse af euroområdet: de vigtigste økonomisk-politiske opgaver.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Umberto Burani til ordfører og Olivier Derruine til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 2 stemmer imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | EØSU er i store træk enig i indholdet i Kommissionens meddelelse. Udvalget ønsker dog at tilføje nogle bemærkninger, hvoraf en del er blevet formuleret tidligere, herunder før indførelsen af euroen. Kommissionen kritiserer i uklare vendinger visse aspekter af medlemsstaternes politik; EØSU er enig i substansen, men minder om, at regeringerne ofte stilles over for uomgængelige indenrigspolitiske krav eller store udefrakommende udfordringer (energikriser, krigshandlinger osv.), der ligger uden for deres kontrol. |
| --- | --- |

1.1

EØSU er i store træk enig i indholdet i Kommissionens meddelelse. Udvalget ønsker dog at tilføje nogle bemærkninger, hvoraf en del er blevet formuleret tidligere, herunder før indførelsen af euroen. Kommissionen kritiserer i uklare vendinger visse aspekter af medlemsstaternes politik; EØSU er enig i substansen, men minder om, at regeringerne ofte stilles over for uomgængelige indenrigspolitiske krav eller store udefrakommende udfordringer (energikriser, krigshandlinger osv.), der ligger uden for deres kontrol.

| 1.2 | Det går ud over budgetpolitikkens holdbarhed på længere sigt, hvis der ikke er en rød tråd i de skiftende regeringers politik. Det samme kan man sige om strukturreformerne. De er præget af en bemærkelsesværdig grad af subjektivitet alt efter den siddende regerings politiske orientering. For at tage højde for disse forhold insisterer EØSU ligesom Kommissionen på, at den afstukne kurs skal fastholdes i forbindelse med gennemførelsen af strukturreformerne. |
| --- | --- |

1.2

Det går ud over budgetpolitikkens holdbarhed på længere sigt, hvis der ikke er en rød tråd i de skiftende regeringers politik. Det samme kan man sige om strukturreformerne. De er præget af en bemærkelsesværdig grad af subjektivitet alt efter den siddende regerings politiske orientering. For at tage højde for disse forhold insisterer EØSU ligesom Kommissionen på, at den afstukne kurs skal fastholdes i forbindelse med gennemførelsen af strukturreformerne.

| 1.3 | Fleksibilitet i handelen med varer og tjenesteydelser er et aspekt af den økonomiske politik, hvor det er vigtigt, at regeringerne opnår arbejdsmarkedsparternes samtykke. Liberalisering, der har opnået forskellige grader af succes i de forskellige lande og sektorer, skal gennemføres med omtanke under hensyntagen til de særlige omstændigheder i de enkelte lande og sektorer. |
| --- | --- |

1.3

Fleksibilitet i handelen med varer og tjenesteydelser er et aspekt af den økonomiske politik, hvor det er vigtigt, at regeringerne opnår arbejdsmarkedsparternes samtykke. Liberalisering, der har opnået forskellige grader af succes i de forskellige lande og sektorer, skal gennemføres med omtanke under hensyntagen til de særlige omstændigheder i de enkelte lande og sektorer.

| 1.4 | Integrationen af de finansielle markeder, som allerede er gennemført et langt stykke hen ad vejen for »corporate services«, er mere problematisk for detailhandelen. Størstedelen af hindringerne er i øvrigt af objektiv art (forskellige sprog, tjenesternes karakteristika osv.). Der er tale om problemer, som ikke kan løses gennem lovgivning eller administrative forskrifter, men bør løses af markedet selv, hvor det er muligt. De eksisterende bestemmelser skulle være tilstrækkelige til at nå videre i integrationen. Der er højst brug for regler, der kan sikre størst mulig beskyttelse af forbrugernes interesser og, om nødvendigt, markedsovervågning. |
| --- | --- |

1.4

Integrationen af de finansielle markeder, som allerede er gennemført et langt stykke hen ad vejen for »corporate services«, er mere problematisk for detailhandelen. Størstedelen af hindringerne er i øvrigt af objektiv art (forskellige sprog, tjenesternes karakteristika osv.). Der er tale om problemer, som ikke kan løses gennem lovgivning eller administrative forskrifter, men bør løses af markedet selv, hvor det er muligt. De eksisterende bestemmelser skulle være tilstrækkelige til at nå videre i integrationen. Der er højst brug for regler, der kan sikre størst mulig beskyttelse af forbrugernes interesser og, om nødvendigt, markedsovervågning.

| 1.5 | I lønforhandlingerne bør der tages højde for implikationerne af den monetære union, sådan som Kommissionen kræver det. EØSU håber, at der kan skabes konvergens i de økonomiske, monetære og beskæftigelsesmæssige politikker via indførelsen af fælles møder mellem Eurogruppen og medlemsstaternes beskæftigelsesministre — en konvergens, der principielt med tiden vil kunne bidrage til en egentlig harmonisering af de forskellige politikker. |
| --- | --- |

1.5

I lønforhandlingerne bør der tages højde for implikationerne af den monetære union, sådan som Kommissionen kræver det. EØSU håber, at der kan skabes konvergens i de økonomiske, monetære og beskæftigelsesmæssige politikker via indførelsen af fælles møder mellem Eurogruppen og medlemsstaternes beskæftigelsesministre — en konvergens, der principielt med tiden vil kunne bidrage til en egentlig harmonisering af de forskellige politikker.

| 1.6 | Kommissionens anbefaling om at være mere opmærksom på den internationale dimension er i overensstemmelse med et kritikpunkt, som EØSU rejste allerede inden indførelsen af euroen. De asiatiske vækstøkonomier skal ikke ses som en trussel, men snarere som en udfordring for konkurrenceevne og innovation. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionens anbefaling om at være mere opmærksom på den internationale dimension er i overensstemmelse med et kritikpunkt, som EØSU rejste allerede inden indførelsen af euroen. De asiatiske vækstøkonomier skal ikke ses som en trussel, men snarere som en udfordring for konkurrenceevne og innovation.

| 1.7 | Udvidelse af euroområdet bør ikke ske, uden at de enkelte regeringer er positivt stemt. De må afholde sig fra at tilskrive euroen den nationale økonomis problemer og fra at fortie fordelene ved at have indført den fælles valuta. Det ville i øvrigt være ønskværdigt, om de lande, der ikke indførte euroen fra starten, ville formulere deres intentioner for fremtiden klart. Og dette ikke kun for at offentligheden i euroområdet kan få klar besked, men også for at gøre det muligt at definere den fremtidige europolitik på grundlag af en viden om, hvilke og hvor mange økonomier der vil deltage. |
| --- | --- |

1.7

Udvidelse af euroområdet bør ikke ske, uden at de enkelte regeringer er positivt stemt. De må afholde sig fra at tilskrive euroen den nationale økonomis problemer og fra at fortie fordelene ved at have indført den fælles valuta. Det ville i øvrigt være ønskværdigt, om de lande, der ikke indførte euroen fra starten, ville formulere deres intentioner for fremtiden klart. Og dette ikke kun for at offentligheden i euroområdet kan få klar besked, men også for at gøre det muligt at definere den fremtidige europolitik på grundlag af en viden om, hvilke og hvor mange økonomier der vil deltage.

| 1.8 | EØSU bemærker, at euroens betydning som international valuta gør det berettiget med en vis vægt at genfremsætte forslaget om en plads i Den Internationale Valutafond (IMF). Det handler ikke om at træde i stedet for et af de siddende medlemmer, men om at tilføje et nyt sæde til euroen i valutafonden. Indvendingen om, at IMF's vedtægter ikke tillader dette, synes ikke at være velfunderet og må opfattes som et påskud til at afvise forslaget. |
| --- | --- |

1.8

EØSU bemærker, at euroens betydning som international valuta gør det berettiget med en vis vægt at genfremsætte forslaget om en plads i Den Internationale Valutafond (IMF). Det handler ikke om at træde i stedet for et af de siddende medlemmer, men om at tilføje et nyt sæde til euroen i valutafonden. Indvendingen om, at IMF's vedtægter ikke tillader dette, synes ikke at være velfunderet og må opfattes som et påskud til at afvise forslaget.

| 1.9 | Et mere kontroversielt forslag, der kun er fremsat for at sondere terrænet med henblik på eventuel accept i fremtiden, er oprettelsen af en europæisk stabiliseringsfond med midler fra budgetoverskud i perioder med højkonjunktur til at finansiere projekter af europæisk interesse. |
| --- | --- |

1.9

Et mere kontroversielt forslag, der kun er fremsat for at sondere terrænet med henblik på eventuel accept i fremtiden, er oprettelsen af en europæisk stabiliseringsfond med midler fra budgetoverskud i perioder med højkonjunktur til at finansiere projekter af europæisk interesse.

| 1.10 | Alt i alt kan udvalget sige god for Kommissionens rapport, men vil dog ikke desto mindre benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at den — ligesom alle de mange andre dokumenter om euroen — har undladt at tage den fælles valutas politiske dimension i betragtning. Euroens betydning samt konsekvenserne af og perspektiverne for denne rækker således meget længere end til de økonomiske, finansielle og sociale implikationer. Unionens egentlige bindemiddel består i at have valgt at forene de forskellige landes interesser og lade dem flyde sammen i en fælles valuta. |
| --- | --- |

1.10

Alt i alt kan udvalget sige god for Kommissionens rapport, men vil dog ikke desto mindre benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at den — ligesom alle de mange andre dokumenter om euroen — har undladt at tage den fælles valutas politiske dimension i betragtning. Euroens betydning samt konsekvenserne af og perspektiverne for denne rækker således meget længere end til de økonomiske, finansielle og sociale implikationer. Unionens egentlige bindemiddel består i at have valgt at forene de forskellige landes interesser og lade dem flyde sammen i en fælles valuta.

2.   Indledning

| 2.1 | Kommissionen har offentliggjort en meddelelse om udviklingen i EU's økonomi i 2006. Vægten ligger især på politisk at prioritere en styrkelse af euroområdet. Meddelelsen er baseret på et andet dokument, »Adjustment Dynamics in the Euro area — Experiences and Challenges« (1), der er en vigtig kilde til yderligere information. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse om udviklingen i EU's økonomi i 2006. Vægten ligger især på politisk at prioritere en styrkelse af euroområdet. Meddelelsen er baseret på et andet dokument, »Adjustment Dynamics in the Euro area — Experiences and Challenges« (1), der er en vigtig kilde til yderligere information.

| 2.2 | EØSU har efterhånden gjort det til en vane at kommentere dette årligt tilbagevendende dokument fra Kommissionen i en initiativudtalelse (2). Med nærværende udtalelse ønsker udvalget at gentage og bekræfte tidligere formulerede synspunkter og anbefalinger, som vil blive citeret i teksten, hvor det er relevant. Formålet er at bidrage til debatten om Den Økonomiske og Monetære Unions funktion ved at foreslå nye elementer, som f.eks. indførelsen af fælles rådsmøder for økonomi- og beskæftigelsesministrene i euroområdet og oprettelsen af en europæisk stabiliseringsfond. |
| --- | --- |

2.2

EØSU har efterhånden gjort det til en vane at kommentere dette årligt tilbagevendende dokument fra Kommissionen i en initiativudtalelse (2). Med nærværende udtalelse ønsker udvalget at gentage og bekræfte tidligere formulerede synspunkter og anbefalinger, som vil blive citeret i teksten, hvor det er relevant. Formålet er at bidrage til debatten om Den Økonomiske og Monetære Unions funktion ved at foreslå nye elementer, som f.eks. indførelsen af fælles rådsmøder for økonomi- og beskæftigelsesministrene i euroområdet og oprettelsen af en europæisk stabiliseringsfond.

| 2.3 | Set i lyset af historien bag indførelsen af den fælles valuta vil udvalget på den anden side ikke undlade at gøre opmærksom på, at nogle af de foranstaltninger, som Kommissionen på det seneste har truffet eller anbefalet, stemmer overens med EØSU's bemærkninger og anbefalinger i en udtalelse fra 1997 (3) om manglende fleksibilitet i visse af vækst- og stabilitetspagtens grundlæggende begreber. EØSU gjorde dengang opmærksom på, at der ikke blev taget behørigt hensyn til konjunkturerne og de nationale politikker, da man fastsatte referenceparametre og deres anvendelse. EØSU's forslag blev ikke imødekommet, men tiden har vist deres gyldighed (4). |
| --- | --- |

2.3

Set i lyset af historien bag indførelsen af den fælles valuta vil udvalget på den anden side ikke undlade at gøre opmærksom på, at nogle af de foranstaltninger, som Kommissionen på det seneste har truffet eller anbefalet, stemmer overens med EØSU's bemærkninger og anbefalinger i en udtalelse fra 1997 (3) om manglende fleksibilitet i visse af vækst- og stabilitetspagtens grundlæggende begreber. EØSU gjorde dengang opmærksom på, at der ikke blev taget behørigt hensyn til konjunkturerne og de nationale politikker, da man fastsatte referenceparametre og deres anvendelse. EØSU's forslag blev ikke imødekommet, men tiden har vist deres gyldighed (4).

| 2.4 | Den oprindelige mangel på realisme afspejles nu i den berettigede og forudseelige kritik, som rettes mod eurolandenes økonomiske politik, nemlig at udarbejdelsen af nationalregnskaber bør foregå på grundlag af fælles makroøkonomiske forudsætninger. Den vilje, som formandskabet udtrykte på Eurogruppens ministermøde den 6. november 2006, er ikke blevet omsat i praksis. Udarbejdelsen af nationalregnskaber er stadig meget langt fra at foregå på basis af den nødvendige koordination af de økonomiske politikker. |
| --- | --- |

2.4

Den oprindelige mangel på realisme afspejles nu i den berettigede og forudseelige kritik, som rettes mod eurolandenes økonomiske politik, nemlig at udarbejdelsen af nationalregnskaber bør foregå på grundlag af fælles makroøkonomiske forudsætninger. Den vilje, som formandskabet udtrykte på Eurogruppens ministermøde den 6. november 2006, er ikke blevet omsat i praksis. Udarbejdelsen af nationalregnskaber er stadig meget langt fra at foregå på basis af den nødvendige koordination af de økonomiske politikker.

| 2.5 | Det er på den anden side nødvendigt at erkende, at det er meget vanskeligt at koordinere de økonomiske politikker, når den socioøkonomiske situation og de politiske mål varierer fra land til land, eller i nogle tilfælde er direkte divergerende. Det ville allerede være et stort skridt fremad, hvis man kunne opnå konvergens mellem disse politikker. Konvergens afhænger af en lang række faktorer, men først og fremmest af beskæftigelsen, som kvantitativt og kvalitativt igen er resultatet af en række andre politikker. |
| --- | --- |

2.5

Det er på den anden side nødvendigt at erkende, at det er meget vanskeligt at koordinere de økonomiske politikker, når den socioøkonomiske situation og de politiske mål varierer fra land til land, eller i nogle tilfælde er direkte divergerende. Det ville allerede være et stort skridt fremad, hvis man kunne opnå konvergens mellem disse politikker. Konvergens afhænger af en lang række faktorer, men først og fremmest af beskæftigelsen, som kvantitativt og kvalitativt igen er resultatet af en række andre politikker.

| 2.5.1 | De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og EU's beskæftigelsesstrategi er allerede integrerede. En generel konvergens, i det mindste som forsøg på med tiden at harmonisere, vil kunne opnås ved at lade Eurogruppen holde fælles møder med euroområdets ministre for beskæftigelse og sociale anliggender. Fingerpeg fra sådanne møder vil kunne være værdifuldt input til Rådets årlige forårstopmøde. |
| --- | --- |

2.5.1

De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og EU's beskæftigelsesstrategi er allerede integrerede. En generel konvergens, i det mindste som forsøg på med tiden at harmonisere, vil kunne opnås ved at lade Eurogruppen holde fælles møder med euroområdets ministre for beskæftigelse og sociale anliggender. Fingerpeg fra sådanne møder vil kunne være værdifuldt input til Rådets årlige forårstopmøde.

3.   Kommissionens meddelelse

| 3.1 | Meddelelsen sammenfatter i tre prisværdigt klare dele Kommissionens erfaringer, konkrete betragtninger og anbefalinger. Kommissionen har undgået at bekræfte, hvad der allerede er stiltiende accepteret, og at gentage principper, som i årenes løb er blevet en del af retningslinjerne for den økonomiske politik. |
| --- | --- |

3.1

Meddelelsen sammenfatter i tre prisværdigt klare dele Kommissionens erfaringer, konkrete betragtninger og anbefalinger. Kommissionen har undgået at bekræfte, hvad der allerede er stiltiende accepteret, og at gentage principper, som i årenes løb er blevet en del af retningslinjerne for den økonomiske politik.

3.2   Erfaringerne fra de første år med euroen

| 3.2.1 | Kommissionen husker tilbage på debatten op til indførelsen af euroen i 1999. Det vigtigste spørgsmål var dengang, hvordan de deltagende lande kunne tilpasse sig til chok og forskelle i konkurrenceevne i en situation med lav arbejdskraftmobilitet, ufuldstændig integration på vare- og tjenestemarkederne og budgetautonomi for medlemsstaterne. Disse spørgsmål er stadig relevante i dag, men pessimistiske spådomme om, at den monetære union ville få en kort levetid, er blevet gjort til skamme. |
| --- | --- |

3.2.1

Kommissionen husker tilbage på debatten op til indførelsen af euroen i 1999. Det vigtigste spørgsmål var dengang, hvordan de deltagende lande kunne tilpasse sig til chok og forskelle i konkurrenceevne i en situation med lav arbejdskraftmobilitet, ufuldstændig integration på vare- og tjenestemarkederne og budgetautonomi for medlemsstaterne. Disse spørgsmål er stadig relevante i dag, men pessimistiske spådomme om, at den monetære union ville få en kort levetid, er blevet gjort til skamme.

| 3.2.2 | Succesen er ikke til at komme uden om, i det mindste ikke euroens gode resultater: euroen er en stærk og stabil valuta, som har reageret på en god måde på såvel udefrakommende som interne fælles chok og har været et effektivt våben mod inflation. Medlemsstaterne har nydt godt af finansieringsvilkår, der er blandt de gunstigste, man nogensinde har registreret. Til disse fordele kan efter EØSU's mening føjes, at de forskellige medlemsstater i euroområdet er blevet forskånet for en inflation, som deres nationale valuta sikkert hurtigt ville være havnet i på grund af forringelse af de økonomiske og budgetmæssige vilkår. Euroen har som verdens næstvigtigste valuta beskyttet medlemsstaterne mod valutariske og finansielle chok, som ellers ville have hæmmet væksten, betydet tab af arbejdspladser og undergravet de økonomiske operatorers tillid. |
| --- | --- |

3.2.2

Succesen er ikke til at komme uden om, i det mindste ikke euroens gode resultater: euroen er en stærk og stabil valuta, som har reageret på en god måde på såvel udefrakommende som interne fælles chok og har været et effektivt våben mod inflation. Medlemsstaterne har nydt godt af finansieringsvilkår, der er blandt de gunstigste, man nogensinde har registreret. Til disse fordele kan efter EØSU's mening føjes, at de forskellige medlemsstater i euroområdet er blevet forskånet for en inflation, som deres nationale valuta sikkert hurtigt ville være havnet i på grund af forringelse af de økonomiske og budgetmæssige vilkår. Euroen har som verdens næstvigtigste valuta beskyttet medlemsstaterne mod valutariske og finansielle chok, som ellers ville have hæmmet væksten, betydet tab af arbejdspladser og undergravet de økonomiske operatorers tillid.

| 3.2.3 | Succesen skal dog sættes over for aspekter, som stadig er problematiske. I mange tilfælde har de enkelte økonomier haft svært ved at tilpasse sig den interne udvikling i de respektive lande, og resultatet har været meget forskelligt fra land til land. Forskellene afspejles i vækst- og inflationstakten. Justeringerne som følge af opbremsningen i økonomien burde muliggøre en hurtigere vækst på mellemlangt sigt for senere at gøre det oprindelige tab af konkurrenceevne godt igen. Dette er ikke sket, eller i det mindste kun delvis. Kommissionen konkluderer, at euroområdet generelt endnu ikke har været i stand til at opnå høj vækst og beskæftigelse over en lang periode. EØSU vil kommentere dette udsagn længere fremme i udtalelsen. |
| --- | --- |

3.2.3

Succesen skal dog sættes over for aspekter, som stadig er problematiske. I mange tilfælde har de enkelte økonomier haft svært ved at tilpasse sig den interne udvikling i de respektive lande, og resultatet har været meget forskelligt fra land til land. Forskellene afspejles i vækst- og inflationstakten. Justeringerne som følge af opbremsningen i økonomien burde muliggøre en hurtigere vækst på mellemlangt sigt for senere at gøre det oprindelige tab af konkurrenceevne godt igen. Dette er ikke sket, eller i det mindste kun delvis. Kommissionen konkluderer, at euroområdet generelt endnu ikke har været i stand til at opnå høj vækst og beskæftigelse over en lang periode. EØSU vil kommentere dette udsagn længere fremme i udtalelsen.

| 3.2.4 | Kommissionen erkender desuden, at justeringsproblemerne hverken helt eller overvejende kan tilskrives forsinket gennemførelse af skatte- eller strukturreformer. De skal nok også tilskrives den disciplin, som den monetære unions bestemmelser pålægger medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.2.4

Kommissionen erkender desuden, at justeringsproblemerne hverken helt eller overvejende kan tilskrives forsinket gennemførelse af skatte- eller strukturreformer. De skal nok også tilskrives den disciplin, som den monetære unions bestemmelser pålægger medlemsstaterne.

| 3.2.5 | I ØMU'ens første år har man kunnet konstatere ubalance og fluktuationer i de reale effektive valutakurser. Hertil kom i nogle medlemsstater et stærkt fald i rentesatserne og en lempelse af husholdningernes lånevilkår i og med en forbedret adgang til lån på det mere integrerede finansielle marked med direkte følger for forbruget af såvel varige som ikke-varige forbrugsgoder. Især for så vidt angår de varige forbrugsgoder (fast ejendom), har nogle økonomier oplevet massive investeringer i udlandet, hvilket kun har forværret underskuddet på de løbende poster. |
| --- | --- |

3.2.5

I ØMU'ens første år har man kunnet konstatere ubalance og fluktuationer i de reale effektive valutakurser. Hertil kom i nogle medlemsstater et stærkt fald i rentesatserne og en lempelse af husholdningernes lånevilkår i og med en forbedret adgang til lån på det mere integrerede finansielle marked med direkte følger for forbruget af såvel varige som ikke-varige forbrugsgoder. Især for så vidt angår de varige forbrugsgoder (fast ejendom), har nogle økonomier oplevet massive investeringer i udlandet, hvilket kun har forværret underskuddet på de løbende poster.

| 3.2.6 | En af Kommissionens konstateringer om Nederlandene gælder i virkeligheden mere generelt. Konstateringen vedrører de risici, der er forbundet med at udforme finanspolitikken i »gode tider«. I Nederlandene var økonomien ekstremt gunstig i begyndelsen af årtiet, hvilket virkede konjunkturforstærkende på arbejdsmarkedet og det finansielle marked og i sidste ende på finanspolitikken. Eksterne forhold fremkaldte dog en pludselig økonomisk kontraktion, der på sin side krævede indførelsen af drastiske modforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.2.6

En af Kommissionens konstateringer om Nederlandene gælder i virkeligheden mere generelt. Konstateringen vedrører de risici, der er forbundet med at udforme finanspolitikken i »gode tider«. I Nederlandene var økonomien ekstremt gunstig i begyndelsen af årtiet, hvilket virkede konjunkturforstærkende på arbejdsmarkedet og det finansielle marked og i sidste ende på finanspolitikken. Eksterne forhold fremkaldte dog en pludselig økonomisk kontraktion, der på sin side krævede indførelsen af drastiske modforanstaltninger.

| 3.2.7 | Priserne og lønningerne har også bidraget til at komplicere tingene. På nationalt niveau er disse blevet tilpasset for langsomt til konjunkturforandringerne, selv om der generelt er blevet holdt igen på lønningerne, hvilket bl.a. har medvirket til at nedbringe arbejdsløsheden. Den svage vækst i produktiviteten har væltet den reale depreciering ned i såvel priserne som lønningerne, men især på de sidste. Disse fænomener interagerer på internationalt plan, fremkalder forskydninger i efterspørgslen og har konsekvenser for konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

3.2.7

Priserne og lønningerne har også bidraget til at komplicere tingene. På nationalt niveau er disse blevet tilpasset for langsomt til konjunkturforandringerne, selv om der generelt er blevet holdt igen på lønningerne, hvilket bl.a. har medvirket til at nedbringe arbejdsløsheden. Den svage vækst i produktiviteten har væltet den reale depreciering ned i såvel priserne som lønningerne, men især på de sidste. Disse fænomener interagerer på internationalt plan, fremkalder forskydninger i efterspørgslen og har konsekvenser for konkurrenceevnen.

| 3.2.8 | Endelig har den nominelle og reale konvergens bragt resultater, der nok er forskellige, men også lærerige, hvis man gør sig den ulejlighed at analysere kendsgerningerne på en kritisk og objektiv måde. Ifølge Kommissionen afspejler de forskellige forløb til dels forskellige nationale politikker. EØSU gør her i parentes opmærksom på, at konjunkturerne på verdensplan og i Europa har haft stort set den samme effekt i alle lande. Hvis der har været forskelle, så kan de altså i vidt omfang tilskrives de nationale politikker. De af Kommissionen opregnede eksempler fra Spanien, Italien, Portugal og Irland er et lysende bevis på, at en stram finanspolitik giver resultater, der er helt forskellige fra en lempelig finanspolitik, i perioder med højkonjunktur. |
| --- | --- |

3.2.8

Endelig har den nominelle og reale konvergens bragt resultater, der nok er forskellige, men også lærerige, hvis man gør sig den ulejlighed at analysere kendsgerningerne på en kritisk og objektiv måde. Ifølge Kommissionen afspejler de forskellige forløb til dels forskellige nationale politikker. EØSU gør her i parentes opmærksom på, at konjunkturerne på verdensplan og i Europa har haft stort set den samme effekt i alle lande. Hvis der har været forskelle, så kan de altså i vidt omfang tilskrives de nationale politikker. De af Kommissionen opregnede eksempler fra Spanien, Italien, Portugal og Irland er et lysende bevis på, at en stram finanspolitik giver resultater, der er helt forskellige fra en lempelig finanspolitik, i perioder med højkonjunktur.

3.3   Hvilke indgreb er der brug for, for at euroområdet kan fungere gnidningsløst

| 3.3.1 | Det er værd at bruge ekstra opmærksomhed på denne del af meddelelsen, eftersom de fem specifikke betragtninger, der følger, udgør — eller endnu bedre er sammenfaldende med Kommissionens prioriteringer for de nærmeste år. |
| --- | --- |

3.3.1

Det er værd at bruge ekstra opmærksomhed på denne del af meddelelsen, eftersom de fem specifikke betragtninger, der følger, udgør — eller endnu bedre er sammenfaldende med Kommissionens prioriteringer for de nærmeste år.

| 3.3.2 | 1. betragtning: Budgetpolitikken skal føres endnu mere forsigtigt. Grundlæggende falder de foreslåede foranstaltninger sammen med dem, der blev vedtaget i forbindelse med den reviderede stabilitets- og vækstpagt, og som allerede bør være godt indarbejdet af de nationale regeringer både i og uden for euroområdet. Det hele er udtrykt i anbefalingen om at sørge for, at budgetpolitikken får langsigtet holdbarhed, hvilket, selv om det synes indlysende, ikke altid er tilfældet under udarbejdelsen af de årlige programmer. |
| --- | --- |

3.3.2

1. betragtning: Budgetpolitikken skal føres endnu mere forsigtigt. Grundlæggende falder de foreslåede foranstaltninger sammen med dem, der blev vedtaget i forbindelse med den reviderede stabilitets- og vækstpagt, og som allerede bør være godt indarbejdet af de nationale regeringer både i og uden for euroområdet. Det hele er udtrykt i anbefalingen om at sørge for, at budgetpolitikken får langsigtet holdbarhed, hvilket, selv om det synes indlysende, ikke altid er tilfældet under udarbejdelsen af de årlige programmer.

| 3.3.3 | 2. betragtning: Fleksibilitet i handelen med varer og tjenesteydelser. Kommissionen taler om at forene en større nedadgående prisfleksibilitet, hvilket er umuligt, hvis priserne er stive: i så fald opstår der modstand mod en tilpasning af de nominelle lønninger, da dette ville være ensbetydende med mere markante reduktioner i reallønningerne. Man skal desuden tilskynde til en omfordeling af ressourcer mellem virksomheder og sektorer. Det hele (prisfleksibilitet og omfordeling af ressourcer) kræver åbne og konkurrencedygtige markeder. Det kan også blive nødvendigt at revidere skatte- og udgiftspolitikken (eller visse aspekter af dem) såvel på EU-niveau som på nationalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

3.3.3

2. betragtning: Fleksibilitet i handelen med varer og tjenesteydelser. Kommissionen taler om at forene en større nedadgående prisfleksibilitet, hvilket er umuligt, hvis priserne er stive: i så fald opstår der modstand mod en tilpasning af de nominelle lønninger, da dette ville være ensbetydende med mere markante reduktioner i reallønningerne. Man skal desuden tilskynde til en omfordeling af ressourcer mellem virksomheder og sektorer. Det hele (prisfleksibilitet og omfordeling af ressourcer) kræver åbne og konkurrencedygtige markeder. Det kan også blive nødvendigt at revidere skatte- og udgiftspolitikken (eller visse aspekter af dem) såvel på EU-niveau som på nationalt og regionalt niveau.

| 3.3.4 | 3. betragtning: Fremskyndelse af integrationen af de finansielle markeder. På dette område er der opnået betydelige resultater, men ifølge Kommissionen står der stadig meget tilbage at gøre for at udnytte finansmarkedernes fulde potentiale i euroområdet. Større integration kan reducere virkningen af økonomiske chok på indkomster og nationale lånemarkeder. Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser og de allerede iværksatte initiativer forventes at generere betydelige resultater. |
| --- | --- |

3.3.4

3. betragtning: Fremskyndelse af integrationen af de finansielle markeder. På dette område er der opnået betydelige resultater, men ifølge Kommissionen står der stadig meget tilbage at gøre for at udnytte finansmarkedernes fulde potentiale i euroområdet. Større integration kan reducere virkningen af økonomiske chok på indkomster og nationale lånemarkeder. Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser og de allerede iværksatte initiativer forventes at generere betydelige resultater.

| 3.3.5 | 4. betragtning: Lønfastsættelsen skal internalisere implikationerne af en monetær union Arbejdsmarkedets parter, som deltager i lønforhandlingerne, bør have adgang til informationer, der sætter dem i stand til at beregne, om trenden i lønstigningerne er hensigtsmæssig og således bedømme konsekvenserne heraf for justeringerne. Med en lønpolitik, der stemmer overens med udviklingsplanerne, skulle man også kunne undgå store justeringer i de reale effektive valutakurser inden for euroområdet. |
| --- | --- |

3.3.5

4. betragtning: Lønfastsættelsen skal internalisere implikationerne af en monetær union Arbejdsmarkedets parter, som deltager i lønforhandlingerne, bør have adgang til informationer, der sætter dem i stand til at beregne, om trenden i lønstigningerne er hensigtsmæssig og således bedømme konsekvenserne heraf for justeringerne. Med en lønpolitik, der stemmer overens med udviklingsplanerne, skulle man også kunne undgå store justeringer i de reale effektive valutakurser inden for euroområdet.

| 3.3.6 | 5. betragtning: Der skal tages hensyn til den globale dimension. Dette aspekt skal anskues på en mere systematisk måde. I de økonomiske politikker såvel for euroområdet som helhed som for det nationale niveau har man ofte undervurderet dette aspekt, selv om det er meget vigtigt for udformningen af den økonomiske politik. Euroens gennemslagskraft — eller bedre eurokursens virkning — på de andre hovedaktører i den internationale økonomi skal underkastes en grundig vurdering, fordi strategien for varehandelen, finanserne og den økonomiske politik afhænger heraf. |
| --- | --- |

3.3.6

5. betragtning: Der skal tages hensyn til den globale dimension. Dette aspekt skal anskues på en mere systematisk måde. I de økonomiske politikker såvel for euroområdet som helhed som for det nationale niveau har man ofte undervurderet dette aspekt, selv om det er meget vigtigt for udformningen af den økonomiske politik. Euroens gennemslagskraft — eller bedre eurokursens virkning — på de andre hovedaktører i den internationale økonomi skal underkastes en grundig vurdering, fordi strategien for varehandelen, finanserne og den økonomiske politik afhænger heraf.

3.4   Vejen frem mod et stærkere euroområde

| 3.4.1 | I dette kapitel af meddelelsen præciserer Kommissionen, hvilke foranstaltninger der er brug for for at styrke og fuldføre den monetære union, hvilket i den aktuelle internationale kontekst er presserende. Især følgende sætning fortjener at blive gengivet og husket: »nogle nylige divergenser har i en vis grad afspejlet initiale udviklinger, der påvirkede eurolandenes økonomier i slutspurten frem til euroområdets oprettelse i 1999«. Her gemmer sig i hvert fald en del af forklaringen på de forskelle i vækst og valg af politikker, som har kendetegnet de sidste ni år. |
| --- | --- |

3.4.1

I dette kapitel af meddelelsen præciserer Kommissionen, hvilke foranstaltninger der er brug for for at styrke og fuldføre den monetære union, hvilket i den aktuelle internationale kontekst er presserende. Især følgende sætning fortjener at blive gengivet og husket: »nogle nylige divergenser har i en vis grad afspejlet initiale udviklinger, der påvirkede eurolandenes økonomier i slutspurten frem til euroområdets oprettelse i 1999«. Her gemmer sig i hvert fald en del af forklaringen på de forskelle i vækst og valg af politikker, som har kendetegnet de sidste ni år.

| 3.4.2 | De »veje«, som Kommissionen anviser, gengives nedenfor i form af overskrifter, idet indholdet i vidt omfang er umiddelbart forståeligt ud fra overskrifterne og ud fra den store mængde dokumenter, som findes om de enkelte emner. De veje, som skal følges, er:






  a. | fremskynde strukturreformer og skabe integration |
| --- | --- | --- |

3.4.2

De »veje«, som Kommissionen anviser, gengives nedenfor i form af overskrifter, idet indholdet i vidt omfang er umiddelbart forståeligt ud fra overskrifterne og ud fra den store mængde dokumenter, som findes om de enkelte emner. De veje, som skal følges, er:

a.

fremskynde strukturreformer og skabe integration

| b. | yderligere styrkelse af budgetstillingerne og forbedring af de nationale budgetters kvalitet |
| --- | --- |

b.

yderligere styrkelse af budgetstillingerne og forbedring af de nationale budgetters kvalitet

| c. | stærkere samordning inden for og uden for euroområdet |
| --- | --- |

c.

stærkere samordning inden for og uden for euroområdet

| d. | fremme en udvidelse af euroområdet |
| --- | --- |

d.

fremme en udvidelse af euroområdet

| e. | komme tættere på borgerne. |
| --- | --- |

e.

komme tættere på borgerne.

EØSU kommenterer de enkelte veje længere fremme i teksten.

4.   EØSU's bemærkninger

4.1   1. betragtning: Budgetpolitikken skal føres endnu mere forsigtigt

| 4.1.1 | Udvalget er enig i Kommissionens (til tider indirekte, men altid klart formulerede) kritik af, at visse medlemsstaters politik ofte er udsprunget mere af et ønske om præsentere de årlige programmer i overensstemmelse med konvergensstandarderne end af et behov for at vedtage en strategi, der styrker budgetterne. Sådan kritik skal i øvrigt ses på baggrund af den iagttagelse, som udvalget gjorde længe inden indførelsen af den fælles valuta (5): ingen regering er herre nok i sit eget hus til at kunne vedtage sin egen — egnede — budgetpolitik uden at tage hensyn til forpligtelser og restriktioner. |
| --- | --- |

4.1.1

Udvalget er enig i Kommissionens (til tider indirekte, men altid klart formulerede) kritik af, at visse medlemsstaters politik ofte er udsprunget mere af et ønske om præsentere de årlige programmer i overensstemmelse med konvergensstandarderne end af et behov for at vedtage en strategi, der styrker budgetterne. Sådan kritik skal i øvrigt ses på baggrund af den iagttagelse, som udvalget gjorde længe inden indførelsen af den fælles valuta (5): ingen regering er herre nok i sit eget hus til at kunne vedtage sin egen — egnede — budgetpolitik uden at tage hensyn til forpligtelser og restriktioner.

| 4.1.2 | Ud over de forpligtelser, der pålægges af konvergenskriterierne, som allerede forventes integreret i en »egnet« budgetpolitik, er der andre af både intern og ekstern art. Blandt forpligtelser af intern art er det nok at nævne de strukturelle forpligtelser og dem, som vil komme til med endnu ikke gennemførte strukturreformer. Hvad de eksterne forpligtelser angår, behøver man bare at tænke på den generelle udvikling i den globale økonomi, ikke mindst »energiregningen« — en faktor, som på forskellig vis har sat dybe spor i de forskellige lande, men som ikke bliver anset for en af selve årsagerne til de divergerende økonomiske politikker. Man må på den anden side erkende, at situationen for de lande, som er helt eller delvis afhængige af forsyninger fra udlandet, er forskellig fra situationen for de lande, som har et mindre underskud på energibalancen eller måske ligefrem i nogle tilfælde er nettoeksportører |
| --- | --- |

4.1.2

Ud over de forpligtelser, der pålægges af konvergenskriterierne, som allerede forventes integreret i en »egnet« budgetpolitik, er der andre af både intern og ekstern art. Blandt forpligtelser af intern art er det nok at nævne de strukturelle forpligtelser og dem, som vil komme til med endnu ikke gennemførte strukturreformer. Hvad de eksterne forpligtelser angår, behøver man bare at tænke på den generelle udvikling i den globale økonomi, ikke mindst »energiregningen« — en faktor, som på forskellig vis har sat dybe spor i de forskellige lande, men som ikke bliver anset for en af selve årsagerne til de divergerende økonomiske politikker. Man må på den anden side erkende, at situationen for de lande, som er helt eller delvis afhængige af forsyninger fra udlandet, er forskellig fra situationen for de lande, som har et mindre underskud på energibalancen eller måske ligefrem i nogle tilfælde er nettoeksportører

| 4.1.3 | Udvalget gør opmærksom på, at strukturreformerne ikke altid har givet de ønskede resultater (jf. punkt 4.1.6 nedenfor). Man skal derfor sikre en bedre koordination af reformerne internt i de enkelte lande såvel som på fællesskabsniveau, samt en bedre sammenhæng med de makroøkonomiske politikker, som skal understøtte for konkurrenceevnen og beskæftigelsen. Dette har ikke altid været tilfældet. Den skuffende udvikling i væksten, som har kunnet konstateres mere eller mindre parallelt i alle lande, understreger, at den vækst, der faktisk har fundet sted i visse lande, næsten er blevet en »uafhængig variabel« i reformerne. |
| --- | --- |

4.1.3

Udvalget gør opmærksom på, at strukturreformerne ikke altid har givet de ønskede resultater (jf. punkt 4.1.6 nedenfor). Man skal derfor sikre en bedre koordination af reformerne internt i de enkelte lande såvel som på fællesskabsniveau, samt en bedre sammenhæng med de makroøkonomiske politikker, som skal understøtte for konkurrenceevnen og beskæftigelsen. Dette har ikke altid været tilfældet. Den skuffende udvikling i væksten, som har kunnet konstateres mere eller mindre parallelt i alle lande, understreger, at den vækst, der faktisk har fundet sted i visse lande, næsten er blevet en »uafhængig variabel« i reformerne.

| 4.1.4 | Anbefalingen om at sørge for, at budgetpolitikken får langsigtet holdbarhed (jf. 3.3.2), kræver en særskilt bemærkning. Budgetpolitikken består altid af et mix af økonomiske og sociale overvejelser og regeringens politiske tilhørsforhold. Hvis man betragter eurolandenes historie igennem de sidste 10 år, opdager man, at kun få af dem har været politisk stabile. Regeringer af forskellig politisk observans har skiftedes til at styre landene, hvilket for øvrigt er helt normalt og ønskværdigt i et demokratisk system. Men det omskiftelige politiske landskab gør udarbejdelsen af langsigtede bæredygtighedsplaner til et usikkert forehavende (6), fordi planernes pålidelighed i realiteten afhænger af regeringernes varighed — ud over selvfølgelig en række andre eksterne faktorer. |
| --- | --- |

4.1.4

Anbefalingen om at sørge for, at budgetpolitikken får langsigtet holdbarhed (jf. 3.3.2), kræver en særskilt bemærkning. Budgetpolitikken består altid af et mix af økonomiske og sociale overvejelser og regeringens politiske tilhørsforhold. Hvis man betragter eurolandenes historie igennem de sidste 10 år, opdager man, at kun få af dem har været politisk stabile. Regeringer af forskellig politisk observans har skiftedes til at styre landene, hvilket for øvrigt er helt normalt og ønskværdigt i et demokratisk system. Men det omskiftelige politiske landskab gør udarbejdelsen af langsigtede bæredygtighedsplaner til et usikkert forehavende (6), fordi planernes pålidelighed i realiteten afhænger af regeringernes varighed — ud over selvfølgelig en række andre eksterne faktorer.

| 4.1.5 | Et særligt aspekt ved strukturreformerne er, at den offentlige gæld i nogle lande er betydeligt højere end fastsat i Maastricht-kriterierne (60 % af BNP) og ikke viser nogen særlig positiv udvikling fra år til år. Ifølge udvalget er det ikke nok at reducere gælden gennem overskud på budgettet i nogle få gunstige år eller gennem engangstiltag — man skal hellere tilstræbe større effektivitet i de offentlige udgifter, eller, når dette ikke er tilstrækkeligt, en radikal omlægning af udgiftsstrukturen. |
| --- | --- |

4.1.5

Et særligt aspekt ved strukturreformerne er, at den offentlige gæld i nogle lande er betydeligt højere end fastsat i Maastricht-kriterierne (60 % af BNP) og ikke viser nogen særlig positiv udvikling fra år til år. Ifølge udvalget er det ikke nok at reducere gælden gennem overskud på budgettet i nogle få gunstige år eller gennem engangstiltag — man skal hellere tilstræbe større effektivitet i de offentlige udgifter, eller, når dette ikke er tilstrækkeligt, en radikal omlægning af udgiftsstrukturen.

| 4.1.6 | Den »vej«, som Kommissionen foreslår, i punkt 3.4.2 a) (at fremskynde strukturreformer) er derfor fuld af forhindringer og er bemærkelsesværdig afhængig af det politiske ståsted. Strukturreformer (pensioner, sundhed, offentlig administration, liberalisering og energi) har betydelige sociale konsekvenser og involverer derfor i vidt omfang arbejdsmarkedets parter (efter en formel, der varierer fra land til land). Ingen regering kan vedtage foranstaltninger, hvad enten disse er fornuftige eller ej, hvis borgerne ikke er enige heri. Den nyere historie viser, at strukturreformer ofte er frugten af et kompromis mellem forskellige — undertiden divergerende krav: selv »logiske« strukturreformer må tage hensyn til reelle og uomgængelige behov. |
| --- | --- |

4.1.6

Den »vej«, som Kommissionen foreslår, i punkt 3.4.2 a) (at fremskynde strukturreformer) er derfor fuld af forhindringer og er bemærkelsesværdig afhængig af det politiske ståsted. Strukturreformer (pensioner, sundhed, offentlig administration, liberalisering og energi) har betydelige sociale konsekvenser og involverer derfor i vidt omfang arbejdsmarkedets parter (efter en formel, der varierer fra land til land). Ingen regering kan vedtage foranstaltninger, hvad enten disse er fornuftige eller ej, hvis borgerne ikke er enige heri. Den nyere historie viser, at strukturreformer ofte er frugten af et kompromis mellem forskellige — undertiden divergerende krav: selv »logiske« strukturreformer må tage hensyn til reelle og uomgængelige behov.

| 4.1.7 | Udvalget anerkender betydningen af at fuldende allerede påbegyndte strukturreformer med en god koordination mellem medlemsstaterne. Ikke desto mindre kan visse foranstaltninger af denne art skabe bekymringer i husholdningerne, som af forsigtighedsgrunde vil være tilbøjelige til at øge deres opsparingskvote. Hidtil har udviklingen i opsparingen udtrykt i procentpoint været ubetydelig, men når den udtrykkes i absolut værdi, forholder sagen sig noget anderledes. For eksempel voksede opsparingen mellem 2001 og 2005 med under et procentpoint. Dette modsvarer dog et beløb på cirka 50 mia. euro, som forbrugerne ikke har købt varer for (7). Nogle opfatter i øvrigt dette som et positivt tegn: en vækst i forbruget, som er mindre en væksten i opsparingen, kan nemlig også betyde, at borgerne har fået øget tillid til fremtidens økonomi. Andre retter derimod opmærksomheden mod investeringer i udlandet og beklager, at disse overgår investeringerne i Europa. Disse forskellige synsvinkler bør dog kunne enes om, at væksten i de udenlandske investeringer i Europa i sidste ende er en positiv effekt af globaliseringen. |
| --- | --- |

4.1.7

Udvalget anerkender betydningen af at fuldende allerede påbegyndte strukturreformer med en god koordination mellem medlemsstaterne. Ikke desto mindre kan visse foranstaltninger af denne art skabe bekymringer i husholdningerne, som af forsigtighedsgrunde vil være tilbøjelige til at øge deres opsparingskvote. Hidtil har udviklingen i opsparingen udtrykt i procentpoint været ubetydelig, men når den udtrykkes i absolut værdi, forholder sagen sig noget anderledes. For eksempel voksede opsparingen mellem 2001 og 2005 med under et procentpoint. Dette modsvarer dog et beløb på cirka 50 mia. euro, som forbrugerne ikke har købt varer for (7). Nogle opfatter i øvrigt dette som et positivt tegn: en vækst i forbruget, som er mindre en væksten i opsparingen, kan nemlig også betyde, at borgerne har fået øget tillid til fremtidens økonomi. Andre retter derimod opmærksomheden mod investeringer i udlandet og beklager, at disse overgår investeringerne i Europa. Disse forskellige synsvinkler bør dog kunne enes om, at væksten i de udenlandske investeringer i Europa i sidste ende er en positiv effekt af globaliseringen.

4.2   2. betragtning: Fleksibilitet i handelen med varer og tjenesteydelser

| 4.2.1 | Kommissionen understreger, at budgetterne i højere grad skal »understøtte en aktiv tilpasning« af fleksibiliteten i handelen med varer og tjenesteydelser. Fleksibiliteten skal forstås som en nedadgående fleksibilitet som modvægt mod erfaringen fra euroområdets første år. En metode til at nå et sådant resultat ville være at gøre priserne mindre stive og at fremme en bedre allokering af ressourcerne mellem virksomheder og sektorer. Man ville på den måde fremme en lønpolitik, der stemmer bedre overens med kravet om at opretholde et passende lønniveau og reducere de sociale omkostninger ved konjunkturtilpasningsprocessen. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen understreger, at budgetterne i højere grad skal »understøtte en aktiv tilpasning« af fleksibiliteten i handelen med varer og tjenesteydelser. Fleksibiliteten skal forstås som en nedadgående fleksibilitet som modvægt mod erfaringen fra euroområdets første år. En metode til at nå et sådant resultat ville være at gøre priserne mindre stive og at fremme en bedre allokering af ressourcerne mellem virksomheder og sektorer. Man ville på den måde fremme en lønpolitik, der stemmer bedre overens med kravet om at opretholde et passende lønniveau og reducere de sociale omkostninger ved konjunkturtilpasningsprocessen.

| 4.2.2 | Kommissionens argumentation er formentlig korrekt, men EØSU spørger sig selv, om den er realistisk, og om den gælder under alle omstændigheder i enhver situation og i alle lande. Integrationen af de nationale markeder (anden del af punkt 3.4.2 a)) kan til dels fremmes gennem en national politik bestående i incitamenter, men lønpolitikken afhænger i vidt omfang af konsultationer og forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter. Prisfleksibilitet i lande med fri markedsøkonomi er derfor ikke altid og overalt uafhængig af regeringsindgreb. I praksis forudsætter denne indgåelsen af en aftale mellem flere parter: regering, arbejdsgivere og arbejdstagere. Det samme kan til en vis grad siges om omfordelingen af ressourcer mellem virksomheder og sektorer, som givetvis kan fremmes gennem skattetiltag og regulering, men som i sidste ende forudsætter af et gunstigt marked og en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

4.2.2

Kommissionens argumentation er formentlig korrekt, men EØSU spørger sig selv, om den er realistisk, og om den gælder under alle omstændigheder i enhver situation og i alle lande. Integrationen af de nationale markeder (anden del af punkt 3.4.2 a)) kan til dels fremmes gennem en national politik bestående i incitamenter, men lønpolitikken afhænger i vidt omfang af konsultationer og forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter. Prisfleksibilitet i lande med fri markedsøkonomi er derfor ikke altid og overalt uafhængig af regeringsindgreb. I praksis forudsætter denne indgåelsen af en aftale mellem flere parter: regering, arbejdsgivere og arbejdstagere. Det samme kan til en vis grad siges om omfordelingen af ressourcer mellem virksomheder og sektorer, som givetvis kan fremmes gennem skattetiltag og regulering, men som i sidste ende forudsætter af et gunstigt marked og en aftale mellem arbejdsmarkedets parter.

| 4.2.3 | Liberalisering er et kapitel for sig, som ligeledes kan indebære et aspekt af omfordeling af ressourcer mellem virksomheder. Selv om landene i princippet går ind for liberalisering, så opfatter og gennemfører de liberalisering på forskellige måder og i forskellige grader i henhold til forskellige politiske tilhørsforhold (de kan undertiden være direkte divergerende). Disse foranstaltningers indvirkning på priserne (kvaliteten er et andet spørgsmål) og på konkurrencevilkårene er åben for debat og fører til den konklusion, at disse ikke altid og overalt har givet de ønskede resultater. Man kan konkludere, at prisfleksibilitet og tilpasningen af lønpolitikken også afhænger af muligheden for at gennemføre privatiseringer. Liberalisering skal gennemføres, når markedet tillader det, og den heraf følgende konkurrence skal medføre ægte fordele for forbrugerne. |
| --- | --- |

4.2.3

Liberalisering er et kapitel for sig, som ligeledes kan indebære et aspekt af omfordeling af ressourcer mellem virksomheder. Selv om landene i princippet går ind for liberalisering, så opfatter og gennemfører de liberalisering på forskellige måder og i forskellige grader i henhold til forskellige politiske tilhørsforhold (de kan undertiden være direkte divergerende). Disse foranstaltningers indvirkning på priserne (kvaliteten er et andet spørgsmål) og på konkurrencevilkårene er åben for debat og fører til den konklusion, at disse ikke altid og overalt har givet de ønskede resultater. Man kan konkludere, at prisfleksibilitet og tilpasningen af lønpolitikken også afhænger af muligheden for at gennemføre privatiseringer. Liberalisering skal gennemføres, når markedet tillader det, og den heraf følgende konkurrence skal medføre ægte fordele for forbrugerne.

4.3   3. betragtning: Fremskyndelse af integrationen af de finansielle markeder.

| 4.3.1 | Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der blev lanceret for tre år siden, har givet gode resultater (Kommissionen taler om »betydelige fremskridt«) såvel med hensyn til betalingssystemer som med hensyn til finans-, værdipapir- og »corporate«-banktjenesteydelsesmarkederne. I disse sektorer kan gennemførelsen af den finansielle integration siges at være på et fremskredent stadium. De foranstaltninger, som endnu mangler at blive taget, vedrører tilsyn, stemmeret og fusioner mellem virksomheder, dvs. nødvendige foranstaltninger, som dog ikke udgør en egentlig hindring for den integration, som allerede har fundet sted. |
| --- | --- |

4.3.1

Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der blev lanceret for tre år siden, har givet gode resultater (Kommissionen taler om »betydelige fremskridt«) såvel med hensyn til betalingssystemer som med hensyn til finans-, værdipapir- og »corporate«-banktjenesteydelsesmarkederne. I disse sektorer kan gennemførelsen af den finansielle integration siges at være på et fremskredent stadium. De foranstaltninger, som endnu mangler at blive taget, vedrører tilsyn, stemmeret og fusioner mellem virksomheder, dvs. nødvendige foranstaltninger, som dog ikke udgør en egentlig hindring for den integration, som allerede har fundet sted.

| 4.3.2 | Kommissionen behandler problemet med detailmarkedet for kredit- og finansieringstjenester særskilt. Kommissionen skriver, at »større finansiel integration kan udglatte virkningen af økonomiske chok på indkomsterne og på de nationale lånemarkeder«. Dette er en velfunderet konstatering, men det kan diskuteres, om det kan realiseres i praksis. Hvad angår finansielle produkter, er integrationen på fællesskabsniveau en kendsgerning: der er intet til hinder for, at en borger fra ét medlemsland køber eller sælger værdipapirer i et andet medlemsland. For finansielle tjenesteydelser — især kredit — er situationen mere kompliceret: integration på europæisk niveau er ikke et mål, som kan nås på kort sigt. |
| --- | --- |

4.3.2

Kommissionen behandler problemet med detailmarkedet for kredit- og finansieringstjenester særskilt. Kommissionen skriver, at »større finansiel integration kan udglatte virkningen af økonomiske chok på indkomsterne og på de nationale lånemarkeder«. Dette er en velfunderet konstatering, men det kan diskuteres, om det kan realiseres i praksis. Hvad angår finansielle produkter, er integrationen på fællesskabsniveau en kendsgerning: der er intet til hinder for, at en borger fra ét medlemsland køber eller sælger værdipapirer i et andet medlemsland. For finansielle tjenesteydelser — især kredit — er situationen mere kompliceret: integration på europæisk niveau er ikke et mål, som kan nås på kort sigt.

| 4.3.3 | Finansielle tjenesteydelser er usædvanlige i den forstand, at de ligesom forsikringsydelser indebærer en risiko for sælgeren. Enhver transaktions gennemførlighed afhænger af kundens pålidelighed. Det er derfor nødvendigt at indsamle information i et andet land end sælgerens og at udforme en kontrakt, som bl.a. indeholder bestemmelser om eventuelle retstvister og insolvens. På det nationale marked er dette ikke noget problem, men en integration på fællesskabsniveau med ens regler indebærer anvendelsen af forskellige sprog og overholdelse af lovene — og eventuelt også accept af domstolskompetencen — i køberens hjemland. Disse betingelser medfører omkostninger, komplikationer og forhindringer, som vanskeligt overkommes med lovgivning og regulering. En praktisk løsning er, at sælgeren åbner filialer i køberlandet/køberlandene. Men i så fald kan man ikke tale om integration af markederne, men snarere om en udvidelse af det interne marked i henhold til principperne om fri etableringsret. Fordelen ved denne løsning er øget konkurrence på de nationale markeder og flere valgmuligheder for forbrugerne. |
| --- | --- |

4.3.3

Finansielle tjenesteydelser er usædvanlige i den forstand, at de ligesom forsikringsydelser indebærer en risiko for sælgeren. Enhver transaktions gennemførlighed afhænger af kundens pålidelighed. Det er derfor nødvendigt at indsamle information i et andet land end sælgerens og at udforme en kontrakt, som bl.a. indeholder bestemmelser om eventuelle retstvister og insolvens. På det nationale marked er dette ikke noget problem, men en integration på fællesskabsniveau med ens regler indebærer anvendelsen af forskellige sprog og overholdelse af lovene — og eventuelt også accept af domstolskompetencen — i køberens hjemland. Disse betingelser medfører omkostninger, komplikationer og forhindringer, som vanskeligt overkommes med lovgivning og regulering. En praktisk løsning er, at sælgeren åbner filialer i køberlandet/køberlandene. Men i så fald kan man ikke tale om integration af markederne, men snarere om en udvidelse af det interne marked i henhold til principperne om fri etableringsret. Fordelen ved denne løsning er øget konkurrence på de nationale markeder og flere valgmuligheder for forbrugerne.

| 4.3.4 | Yderligere integration af det finansielle detailmarked kan derfor ikke ske på kort sigt gennem lovinitiativer og incitamenter. Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser bør rettes mod mål, som man med rimelighed kan nå, og ikke mod urealistiske mål. |
| --- | --- |

4.3.4

Yderligere integration af det finansielle detailmarked kan derfor ikke ske på kort sigt gennem lovinitiativer og incitamenter. Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser bør rettes mod mål, som man med rimelighed kan nå, og ikke mod urealistiske mål.

| 4.3.5 | EØSU er kort sagt enig i Kommissionens anbefalinger, for så vidt angår behovet for at fremskynde integrationen af de finansielle markeder som et middel til en bedre fordeling af de finansielle ressourcer, så de dirigeres derhen, hvor der mest behov for dem. Det bør desuden understreges, at de eksisterende regler (og de supplerende regler, som er under overvejelse) er tilstrækkelige til at sikre en integration baseret på markedskræfterne. Der er højst brug for forskrifter, der kan garantere en bedre og mere ensartet beskyttelse af forbrugernes interesser. |
| --- | --- |

4.3.5

EØSU er kort sagt enig i Kommissionens anbefalinger, for så vidt angår behovet for at fremskynde integrationen af de finansielle markeder som et middel til en bedre fordeling af de finansielle ressourcer, så de dirigeres derhen, hvor der mest behov for dem. Det bør desuden understreges, at de eksisterende regler (og de supplerende regler, som er under overvejelse) er tilstrækkelige til at sikre en integration baseret på markedskræfterne. Der er højst brug for forskrifter, der kan garantere en bedre og mere ensartet beskyttelse af forbrugernes interesser.

4.4   4. betragtning: Lønfastsættelsen skal internalisere implikationerne af en monetær union

| 4.4.1 | Udvalget undrer sig lidt over, at Kommissionen skriver, at arbejdsmarkedets parter ikke har de nødvendige informationer om rækkevidden og konsekvenserne af forskellige handlinger, og at dette fører til en uhensigtsmæssig lønpolitik. Dette rimer ikke med, hvad Kommissionen skriver i en studie (8), ifølge hvilken udviklingen i de nominelle lønninger i euroområdet i perioden 1999-2005 er foregået i overensstemmelse med målsætningen om prisstabilitet, og derfor resulterer i en udvikling i arbejdskraftomkostningerne pr. produceret enhed, der realt betegner en negativ vækst på -0,4 %. Det har i øvrigt klart vist sig, at bedringen i de økonomiske vilkår hidtil ikke resulteret i en acceleration i lønstigningstempoet, hvilket betyder, at udviklingen i enhedsarbejdskraftomkostningerne fortsat stemmer overens med principperne om prisstabilitet og beskæftigelsesfremmende vækst. Det er desuden alt i alt lykkedes producenterne at bevare deres profitmargin på trods af presset fra andre omkostningsfaktorer end udgifter til arbejdskraft og skærpelsen af den internationale konkurrence. |
| --- | --- |

4.4.1

Udvalget undrer sig lidt over, at Kommissionen skriver, at arbejdsmarkedets parter ikke har de nødvendige informationer om rækkevidden og konsekvenserne af forskellige handlinger, og at dette fører til en uhensigtsmæssig lønpolitik. Dette rimer ikke med, hvad Kommissionen skriver i en studie (8), ifølge hvilken udviklingen i de nominelle lønninger i euroområdet i perioden 1999-2005 er foregået i overensstemmelse med målsætningen om prisstabilitet, og derfor resulterer i en udvikling i arbejdskraftomkostningerne pr. produceret enhed, der realt betegner en negativ vækst på -0,4 %. Det har i øvrigt klart vist sig, at bedringen i de økonomiske vilkår hidtil ikke resulteret i en acceleration i lønstigningstempoet, hvilket betyder, at udviklingen i enhedsarbejdskraftomkostningerne fortsat stemmer overens med principperne om prisstabilitet og beskæftigelsesfremmende vækst. Det er desuden alt i alt lykkedes producenterne at bevare deres profitmargin på trods af presset fra andre omkostningsfaktorer end udgifter til arbejdskraft og skærpelsen af den internationale konkurrence.

| 4.4.2 | Udvalget har allerede udtalt sig om dette spørgsmål i en tidligere udtalelse fra 2003 (9), og udvalgets synspunkter fra dengang er stadig gyldige. Det blev bemærket, at lønningerne ud over at være en konkurrenceevnefaktor også øger efterspørgslen på det indre marked. Udvalget understregede behovet for at sikre en udvikling i lønningerne på mellemlangt sigt, som følger produktivitetsstigningen i de enkelte lande, med henblik på at sikre ligevægt mellem en tilfredsstillende udvikling i efterspørgslen og fastholdelsen af konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

4.4.2

Udvalget har allerede udtalt sig om dette spørgsmål i en tidligere udtalelse fra 2003 (9), og udvalgets synspunkter fra dengang er stadig gyldige. Det blev bemærket, at lønningerne ud over at være en konkurrenceevnefaktor også øger efterspørgslen på det indre marked. Udvalget understregede behovet for at sikre en udvikling i lønningerne på mellemlangt sigt, som følger produktivitetsstigningen i de enkelte lande, med henblik på at sikre ligevægt mellem en tilfredsstillende udvikling i efterspørgslen og fastholdelsen af konkurrencedygtige priser.

| 4.4.3 | Udvalget minder i den forbindelse om konklusionerne fra samlingen i Rådet (Beskæftigelse og Sociale Anliggender) i januar 2007 samt konklusionerne fra Eurogruppens møde i februar 2007 vedrørende behovet for at etablere rimelige lønvilkår og med henblik på en bedre fordeling af vækstens frugter. |
| --- | --- |

4.4.3

Udvalget minder i den forbindelse om konklusionerne fra samlingen i Rådet (Beskæftigelse og Sociale Anliggender) i januar 2007 samt konklusionerne fra Eurogruppens møde i februar 2007 vedrørende behovet for at etablere rimelige lønvilkår og med henblik på en bedre fordeling af vækstens frugter.

| 4.4.4 | Udvalget gentager, hvad det længe har ment, nemlig at der er behov for at styrke den makroøkonomiske dialog med henblik på bedre samordning og større synergieffekt inden for de forskellige aspekter af den makroøkonomiske politik (valuta, budget og lønninger). Den nuværende mangel på samordning gør i øvrigt EØSU endnu mere overbevist om, at indførelsen af et system med afholdelse af fælles møder mellem Eurogruppen og Rådet (Beskæftigelse og Sociale Anliggender) (jf. pkt. 2.5.1) ikke længere kun er nyttig, men er blevet en nødvendighed. |
| --- | --- |

4.4.4

Udvalget gentager, hvad det længe har ment, nemlig at der er behov for at styrke den makroøkonomiske dialog med henblik på bedre samordning og større synergieffekt inden for de forskellige aspekter af den makroøkonomiske politik (valuta, budget og lønninger). Den nuværende mangel på samordning gør i øvrigt EØSU endnu mere overbevist om, at indførelsen af et system med afholdelse af fælles møder mellem Eurogruppen og Rådet (Beskæftigelse og Sociale Anliggender) (jf. pkt. 2.5.1) ikke længere kun er nyttig, men er blevet en nødvendighed.

| 4.4.5 | Kommissionen udtrykker sin utilfredshed med udviklingen i den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men ser besynderligt nok overhovedet ingen grund til på baggrund heraf at genoverveje den aktuelle indretning af de makroøkonomiske politikker og det policy mix, den hidtil har anbefalet. I en situation, hvor finans- og pengepolitikken fastholdes uændret, kan det ikke være rigtigt, at lønpolitikken er den eneste, der skal bringes på linje med den monetære unions krav. I så fald pålægger man arbejdsmarkedets parter ansvaret for at udbedre fejl begået på andre politikområder. |
| --- | --- |

4.4.5

Kommissionen udtrykker sin utilfredshed med udviklingen i den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men ser besynderligt nok overhovedet ingen grund til på baggrund heraf at genoverveje den aktuelle indretning af de makroøkonomiske politikker og det policy mix, den hidtil har anbefalet. I en situation, hvor finans- og pengepolitikken fastholdes uændret, kan det ikke være rigtigt, at lønpolitikken er den eneste, der skal bringes på linje med den monetære unions krav. I så fald pålægger man arbejdsmarkedets parter ansvaret for at udbedre fejl begået på andre politikområder.

4.5   5. betragtning: Der skal tages hensyn til den globale dimension

| 4.5.1 | EØSU er selvfølgelig fuldt ud enig i Kommissionens betragtning om behovet for at tage hensyn til den globale dimension. Man kan hævde, at Kommissionen og Rådet undervurderede netop denne faktor, da de udarbejdede den første udgave af stabilitets- og vækstpagten på trods af EØSU's advarsel om usikkerhed i langtidsplanlægningen al den stund, man umuligt kan forudse den politiske udvikling på den internationale scene. Det er overflødigt at minde om, at begivenhederne det sidste årti i fuldt omfang har bekræftet denne påstand. Det synes endnu mere umuligt at spå om det kommende årti. Hensyntagen til den globale dimension i forbindelse med planlægning på mellemlangt og langt sigt har således først og fremmest teoretisk værdi. |
| --- | --- |

4.5.1

EØSU er selvfølgelig fuldt ud enig i Kommissionens betragtning om behovet for at tage hensyn til den globale dimension. Man kan hævde, at Kommissionen og Rådet undervurderede netop denne faktor, da de udarbejdede den første udgave af stabilitets- og vækstpagten på trods af EØSU's advarsel om usikkerhed i langtidsplanlægningen al den stund, man umuligt kan forudse den politiske udvikling på den internationale scene. Det er overflødigt at minde om, at begivenhederne det sidste årti i fuldt omfang har bekræftet denne påstand. Det synes endnu mere umuligt at spå om det kommende årti. Hensyntagen til den globale dimension i forbindelse med planlægning på mellemlangt og langt sigt har således først og fremmest teoretisk værdi.

| 4.5.2 | Med hensyn til årsplanerne er det tydeligt, at alle medlemsstater, hvad enten de er en del af euroområdet eller ej, berøres af udviklingen i den internationale handel og især på to områder: udsving med hensyn til olien og den voksende konkurrence fra de asiatiske stater. Lande, hvis afhængighed af olie er forholdsmæssigt beskeden, lider mindre under cykliske udsving i priserne. De øvrige lande, derimod, ligger under for konjunkturelle chok og disses indvirkning på hjemmemarkedspriserne og konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

4.5.2

Med hensyn til årsplanerne er det tydeligt, at alle medlemsstater, hvad enten de er en del af euroområdet eller ej, berøres af udviklingen i den internationale handel og især på to områder: udsving med hensyn til olien og den voksende konkurrence fra de asiatiske stater. Lande, hvis afhængighed af olie er forholdsmæssigt beskeden, lider mindre under cykliske udsving i priserne. De øvrige lande, derimod, ligger under for konjunkturelle chok og disses indvirkning på hjemmemarkedspriserne og konkurrenceevnen.

| 4.5.3 | Tilsvarende åbner de asiatiske landes økonomiske opblomstring nye markeder for de mest konkurrencedygtige europæiske lande, mens den skader de lande, som har satset mindre på konkurrenceevne og innovation. Efter udvalgets opfattelse har man lagt for meget vægt på at forklare en ringe konkurrenceevne med euroens kurs i forhold til de asiatiske valutaer og dollaren. Årsagen er i vidt omfang af strukturel art og bør føre til en radikal omformulering af regeringernes og arbejdsmarkedsparternes politik. |
| --- | --- |

4.5.3

Tilsvarende åbner de asiatiske landes økonomiske opblomstring nye markeder for de mest konkurrencedygtige europæiske lande, mens den skader de lande, som har satset mindre på konkurrenceevne og innovation. Efter udvalgets opfattelse har man lagt for meget vægt på at forklare en ringe konkurrenceevne med euroens kurs i forhold til de asiatiske valutaer og dollaren. Årsagen er i vidt omfang af strukturel art og bør føre til en radikal omformulering af regeringernes og arbejdsmarkedsparternes politik.

5.   Andre veje

| 5.1 | Flere af de andre »veje« er allerede blevet kommenteret under afsnittene om de enkelte betragtninger. Udvalget vil nu se på de resterende aspekter, som behandles af Kommissionen. |
| --- | --- |

5.1

Flere af de andre »veje« er allerede blevet kommenteret under afsnittene om de enkelte betragtninger. Udvalget vil nu se på de resterende aspekter, som behandles af Kommissionen.

| 5.2 | Efter udvalgets mening skal Kommissionen ikke begrænse sig til en udelukkende økonomisk tilgang til ØMU'en og helt forbigå den politiske dimension. Euroområdet er ikke noget mål i sig selv. Det er et element i et større civilsamfundsprojekt, som man kunne betegne »at ville leve sammen«. Der er masser af eksempler i historien på, at valutaunioner mellem lande, der ikke var i stand til at gennemføre en integration, i sidste ende er gået i opløsning (10). »Overgangen til euroen skal ikke håndteres og planlægges som en simpel teknisk valutaændring, men som en større konvertering med betydelige økonomiske, monetære og sociale virkninger«. (11). Dette budskab skal man huske på, når de 27 medlemsstater tager fat på revisionen af traktaten med henblik på at slippe ud af en institutionel krise, hvis oprindelse har rod i en lang række faktorer, heriblandt en udbredt økonomisk og social uro. |
| --- | --- |

5.2

Efter udvalgets mening skal Kommissionen ikke begrænse sig til en udelukkende økonomisk tilgang til ØMU'en og helt forbigå den politiske dimension. Euroområdet er ikke noget mål i sig selv. Det er et element i et større civilsamfundsprojekt, som man kunne betegne »at ville leve sammen«. Der er masser af eksempler i historien på, at valutaunioner mellem lande, der ikke var i stand til at gennemføre en integration, i sidste ende er gået i opløsning (10). »Overgangen til euroen skal ikke håndteres og planlægges som en simpel teknisk valutaændring, men som en større konvertering med betydelige økonomiske, monetære og sociale virkninger«. (11). Dette budskab skal man huske på, når de 27 medlemsstater tager fat på revisionen af traktaten med henblik på at slippe ud af en institutionel krise, hvis oprindelse har rod i en lang række faktorer, heriblandt en udbredt økonomisk og social uro.

| 5.3 | En betragtning, som er nogle flere kommentarer værdig, er »fremme en udvidelse af euroområdet« (jf. punkt 3.4.2.d). Kommissionen opregner fordelene for både de lande, der allerede er repræsenteret i Eurogruppen, og for nye medlemmer. Med de sidstnævnte synes Kommissionen først og fremmest at sigte til dem, der forbereder sig på at indføre euroen, dvs. de lande der for nylig er blevet medlemmer af EU. Der siges ikke et ord om det fortsatte fravær af de lande, som allerede var medlemmer af EU dengang, da man indførte euroen, og som har haft fordel af at stå udenfor. Dette emne er absolut værd at tage op til diskussion. EØSU håber, at disse lande vil tage deres beslutning op til fornyet overvejelse, og finder, at en kommentar fra Kommissionen kunne skabe klarhed om, hvor vidt man skal opgive én gang for alle at se »opt out«-landene som en del af euroområdet. Denne information er et af de elementer, som skal danne grundlag for beslutninger om den kommende strategi for euroen. På den anden side er det svært at se, hvordan planerne på mellemlangt og langt sigt for landene uden for Eurogruppen kan undgå at operere med muligheden eller ønsket om indførelsen af euroen. |
| --- | --- |

5.3

En betragtning, som er nogle flere kommentarer værdig, er »fremme en udvidelse af euroområdet« (jf. punkt 3.4.2.d). Kommissionen opregner fordelene for både de lande, der allerede er repræsenteret i Eurogruppen, og for nye medlemmer. Med de sidstnævnte synes Kommissionen først og fremmest at sigte til dem, der forbereder sig på at indføre euroen, dvs. de lande der for nylig er blevet medlemmer af EU. Der siges ikke et ord om det fortsatte fravær af de lande, som allerede var medlemmer af EU dengang, da man indførte euroen, og som har haft fordel af at stå udenfor. Dette emne er absolut værd at tage op til diskussion. EØSU håber, at disse lande vil tage deres beslutning op til fornyet overvejelse, og finder, at en kommentar fra Kommissionen kunne skabe klarhed om, hvor vidt man skal opgive én gang for alle at se »opt out«-landene som en del af euroområdet. Denne information er et af de elementer, som skal danne grundlag for beslutninger om den kommende strategi for euroen. På den anden side er det svært at se, hvordan planerne på mellemlangt og langt sigt for landene uden for Eurogruppen kan undgå at operere med muligheden eller ønsket om indførelsen af euroen.

| 5.4 | EØSU vil gerne sende et stærkt signal til ØMU-landene om at fortsætte deres indsats for at opfylde Maastricht-kriterierne og samordne deres politikker med henblik på real konvergens. Det er i alle henseender uacceptabelt, at nogle lande åbenlyst vedtager slappe politikker, uden at dette er retfærdiggjort i ekstraordinære omstændigheder. En sådan adfærd skader de pågældende landes troværdighed i de andre medlemsstaters øjne og i sidste ende hele Europas anseelse. |
| --- | --- |

5.4

EØSU vil gerne sende et stærkt signal til ØMU-landene om at fortsætte deres indsats for at opfylde Maastricht-kriterierne og samordne deres politikker med henblik på real konvergens. Det er i alle henseender uacceptabelt, at nogle lande åbenlyst vedtager slappe politikker, uden at dette er retfærdiggjort i ekstraordinære omstændigheder. En sådan adfærd skader de pågældende landes troværdighed i de andre medlemsstaters øjne og i sidste ende hele Europas anseelse.

| 5.5 | Endelig er der budskabet om »at komme tættere på borgerne« — et budskab, som er blevet gentaget så mange gange, at det er blevet en slags motto. Og dog er emnet af fundamental betydning og kræver, at de enkelte regeringer påtager sig deres direkte ansvar. Fordelene ved euroen springer enhver, der ønsker at se dem, i øjnene. Det er en kendsgerning, at f.eks. prisstabilitet og lettere låneadgang på nationalt plan ofte skildres af regeringerne som deres egen fortjeneste. Når talen derimod er om ulemper (hvad enten disse er ægte eller indbildte), især prisstigninger, så udpeges euroen som den skyldige, også i de tilfælde, hvor overgangen til euroen ikke var årsagen. I politik er der ingen, som har interesse i at give en anden æren, hvorimod alle forsøger at finde en måde, hvorpå de kan tørre ulemperne af på andre. |
| --- | --- |

5.5

Endelig er der budskabet om »at komme tættere på borgerne« — et budskab, som er blevet gentaget så mange gange, at det er blevet en slags motto. Og dog er emnet af fundamental betydning og kræver, at de enkelte regeringer påtager sig deres direkte ansvar. Fordelene ved euroen springer enhver, der ønsker at se dem, i øjnene. Det er en kendsgerning, at f.eks. prisstabilitet og lettere låneadgang på nationalt plan ofte skildres af regeringerne som deres egen fortjeneste. Når talen derimod er om ulemper (hvad enten disse er ægte eller indbildte), især prisstigninger, så udpeges euroen som den skyldige, også i de tilfælde, hvor overgangen til euroen ikke var årsagen. I politik er der ingen, som har interesse i at give en anden æren, hvorimod alle forsøger at finde en måde, hvorpå de kan tørre ulemperne af på andre.

6.   Yderligere overvejelser

| 6.1 | Som supplement til bemærkningerne til Kommissionens tekst ønsker udvalget at henlede opmærksomheden på to andre emner af interesse for de videre overvejelser. |
| --- | --- |

6.1

Som supplement til bemærkningerne til Kommissionens tekst ønsker udvalget at henlede opmærksomheden på to andre emner af interesse for de videre overvejelser.

| 6.2 | Udviklingen i kursen er blevet fremhævet som årsag til Europas ulige konkurrenceevne i forhold til andre lande, navnlig de asiatiske lande. For så vidt som dette aspekt kan opfattes som en af flere årsager (og ikke som hovedårsagen, som det hedder i punkt 4.5.3) finder udvalget, at dette er en anledning til med større vægt at genfremsætte forslaget om at tildele euroområdet en plads i Den Internationale Valutafond (IMF). Man har tidligere foreslået, at euroen skulle overtage en af medlemsstaternes pladser i den internationale valutafond, men ingen af medlemsstaterne ønsker at træde ud for at give plads til euroen. Den ideelle løsning ville være at oprette en ny plads til euroen i Den Internationale Valutafond, men på kort sigt synes det mere realistisk at sigte mod koordination af holdningen blandt medlemsstaternes repræsentanter. Det står på den anden side ikke klart, hvorfor en valuta, der spiller en så vigtig rolle blandt verdens valutaer ikke får sin egen repræsentant. At fondens vedtægter ikke gør det muligt, er et svagt argument. At ændre vedtægterne synes for ingenting at regne i sammenligning med den uhørte situation, at en af verdens førende valutaer ikke kan deltage i forvaltningen af den globale valutapolitik. |
| --- | --- |

6.2

Udviklingen i kursen er blevet fremhævet som årsag til Europas ulige konkurrenceevne i forhold til andre lande, navnlig de asiatiske lande. For så vidt som dette aspekt kan opfattes som en af flere årsager (og ikke som hovedårsagen, som det hedder i punkt 4.5.3) finder udvalget, at dette er en anledning til med større vægt at genfremsætte forslaget om at tildele euroområdet en plads i Den Internationale Valutafond (IMF). Man har tidligere foreslået, at euroen skulle overtage en af medlemsstaternes pladser i den internationale valutafond, men ingen af medlemsstaterne ønsker at træde ud for at give plads til euroen. Den ideelle løsning ville være at oprette en ny plads til euroen i Den Internationale Valutafond, men på kort sigt synes det mere realistisk at sigte mod koordination af holdningen blandt medlemsstaternes repræsentanter. Det står på den anden side ikke klart, hvorfor en valuta, der spiller en så vigtig rolle blandt verdens valutaer ikke får sin egen repræsentant. At fondens vedtægter ikke gør det muligt, er et svagt argument. At ændre vedtægterne synes for ingenting at regne i sammenligning med den uhørte situation, at en af verdens førende valutaer ikke kan deltage i forvaltningen af den globale valutapolitik.

| 6.3 | Idéen om en Europæisk Stabiliseringsfond til udligning af spændet i vækstrater medlemsstaterne (12) imellem betragter udvalget med stor skepsis. Hvis det skal være muligt at diskutere forslaget seriøst, må det under alle omstændigheder analyseres mere tilbundsgående. |
| --- | --- |

6.3

Idéen om en Europæisk Stabiliseringsfond til udligning af spændet i vækstrater medlemsstaterne (12) imellem betragter udvalget med stor skepsis. Hvis det skal være muligt at diskutere forslaget seriøst, må det under alle omstændigheder analyseres mere tilbundsgående.

Bruxelles, den 26. september 2007

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Foreløbigt dokument i serien: »The EU Economy Review«, der udgives af GD for økonomiske og finansielle anliggender.

1

(2)  Jf. oversigten over de seneste udtalelser om de generelle tendenser i den økonomiske politik i bilaget.

2

(3)  EØSU's udtalelse om gennemførelsen af ØMU'ens tredje fase, EFT C 287 af 22.9.1997, s. 74

3

(4)  EØSU foreslog, at konvergenskravene, og især dem, der relaterer til det offentlige underskud og den offentlige gæld, tages op til revision med regelmæssige mellemrum, fx hvert tiende år. Forslaget blev afvist, men udviklingen har vist nødvendigheden af at vedtage en revideret stabilitets- og vækstpagt allerede inden de ti år, som EØSU foreslog.

4

(5)  »Regeringerne ikke altid er i stand til at lede landets økonomi i de baner, de ønsker, og [...] selv de mest seriøse prognoser og fremskrivninger ikke altid holder stik.«, udtalelsen fra 1997, se fodnote 3.

5

(6)  »Med de konstant skiftende politiske og socioøkonomiske rammebetingelser i Europa, og ikke mindst på verdensplan, burde man snarere tale om programerklæringer — der kun vil være bindende i det omfang, de harmonerer med det faktiske konjunkturforløb — end om egentlige programmer.«, jf. udtalelsen, som der refereres til i fodnote 3.

6

(7)  Kilde: AMECO, DG ECFIN's database.

7

(8)  Europa-Kommissionen, »The contribution of labour cost development to price stability and competitiveness adjustment in the euro area«, Quarterly Report on the Euro Area, volume 6, no 1, 2007. (Kun på engelsk).

8

o

(9)  Se EØSU's udtalelse om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker 2003-2005, EUT C 80 af 30.3.2004, s. 120.

9

(10)  Den latinske valutaunion (1861-1920) mislykkedes bl.a. pga. medlemmernes manglende disciplin på det finanspolitiske område (valutaunionen omfattede Italien, Frankrig, Schweiz, Belgien og Grækenland). Valutaunionen fra 1873 mellem Sverige (der dengang indgik i en personalunion med Norge) og Danmark led skibbrud, da den politiske ramme ændrede sig. Omvendt kronedes den tyske toldunion fra det 19. århundrede (som også førte til en valutaunion) med held takket være den politiske samling af Tyskland i 1871. Succes på valutaområdet går således hånd i hånd med politisk integration, i det omfang en sådan union er baseret på en høj grad af samordning af den økonomiske politik og dermed på en vis grad af centralisering.

10

(11)  Europa-Parlamentets beslutning om udvidelse af euroområdet (2006/2103(INI)), 1. juni 2006.

11

(12)  Det er meningen, at midlerne til denne fond skal komme fra alle medlemsstater og bestå af en del af det skatteoverskud, der kumuleres under et økonomisk opsving. Finansieres skal projekter, som Rådet og Europa-Parlamentet anser for højt prioriterede og i Fællesskabets interesse. Den største indvending mod idéen skyldes, at man afstraffer finanspolitisk disciplin og dermed fjerner incitamentet til at fastholde en sådan.

12

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/96 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/96

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Økonomiske og sociale konsekvenser af tendenser på de finansielle markeder«

(2008/C 10/23)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 17. januar 2007 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om Økonomiske og sociale konsekvenser af tendenser på de finansielle markeder.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Olivier Derruine til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 115 stemmer for, 25 imod og 13 hverken for eller imod:

1.   Henstillinger

Information, gennemsigtighed og beskyttelse af investorer og forbrugere

| 1.1 | Det er vigtigt at udforme statistiske redskaber for at opnå en bedre kortlægning af hedgefond-branchen og private kapitalfonde og at indføre indikatorer for corporate governance, hvilket alt sammen bør harmoniseres på mindst europæisk plan. |
| --- | --- |

1.1

Det er vigtigt at udforme statistiske redskaber for at opnå en bedre kortlægning af hedgefond-branchen og private kapitalfonde og at indføre indikatorer for corporate governance, hvilket alt sammen bør harmoniseres på mindst europæisk plan.

| 1.2 | For at mindske den stigende mistænksomhed over for finansbranchen, nedbringe risikoen for systemiske chok som følge af overdrevne risici (bl.a. ved låntagning) og sørge for en loyal konkurrence mellem investeringsformerne bør der opereres med forsigtighedsstandarder over for hedgefonde og private kapitalfonde (en slags »Basel III«). |
| --- | --- |

1.2

For at mindske den stigende mistænksomhed over for finansbranchen, nedbringe risikoen for systemiske chok som følge af overdrevne risici (bl.a. ved låntagning) og sørge for en loyal konkurrence mellem investeringsformerne bør der opereres med forsigtighedsstandarder over for hedgefonde og private kapitalfonde (en slags »Basel III«).

| 1.3 | »EØSU vil gerne indtrængende opfordre Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge et lovforslag om skærpede krav til institutionelle investorers informationspligt med hensyn til deres investeringspolitik og stemmeafgivning. Fremlæggelse af et sådant lovforslag ville være i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan om modernisering af selskabsretten og selskabsstyringen.« (1). |
| --- | --- |

1.3

»EØSU vil gerne indtrængende opfordre Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge et lovforslag om skærpede krav til institutionelle investorers informationspligt med hensyn til deres investeringspolitik og stemmeafgivning. Fremlæggelse af et sådant lovforslag ville være i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan om modernisering af selskabsretten og selskabsstyringen.« (1).

| 1.4 | For at styrke beskyttelsen af investorer, der skyder penge i private kapitalfonde, bør man ændre direktivet om institutter for kollektiv investering i værdipapirer (2), så det også kommer til at omfatte disse aktører og så de tvinges til større åbenhed. Løfter om høje afkast virker tiltrækkende, men den endelige investor ved måske ikke, hvilken risiko han udsætter sig for. |
| --- | --- |

1.4

For at styrke beskyttelsen af investorer, der skyder penge i private kapitalfonde, bør man ændre direktivet om institutter for kollektiv investering i værdipapirer (2), så det også kommer til at omfatte disse aktører og så de tvinges til større åbenhed. Løfter om høje afkast virker tiltrækkende, men den endelige investor ved måske ikke, hvilken risiko han udsætter sig for.

| 1.5 | Kommissionen bør tilskynde til og sammen med de berørte parter (banker, forbrugerorganisationer, offentlige myndigheder og tjenesteydelsesleverandører m.fl.) videreføre initiativerne til bedre information af forbrugerne af finansielle tjenesteydelser, da disse som regel ikke besidder den fornødne finansielle baggrund og derfor ikke er klar over, hvilke risici der er tale om (3). |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen bør tilskynde til og sammen med de berørte parter (banker, forbrugerorganisationer, offentlige myndigheder og tjenesteydelsesleverandører m.fl.) videreføre initiativerne til bedre information af forbrugerne af finansielle tjenesteydelser, da disse som regel ikke besidder den fornødne finansielle baggrund og derfor ikke er klar over, hvilke risici der er tale om (3).

| 1.6 | Børsnoterede selskaber, der er opkøbt, men hvis omsætning eller antal ansatte ligger over en vis tærskel, bør altid have pligt til at udsende et minimum af oplysninger, når de afnoteres og dermed ikke længere er underkastet offentlighedsforpligtelser. |
| --- | --- |

1.6

Børsnoterede selskaber, der er opkøbt, men hvis omsætning eller antal ansatte ligger over en vis tærskel, bør altid have pligt til at udsende et minimum af oplysninger, når de afnoteres og dermed ikke længere er underkastet offentlighedsforpligtelser.

Styring og risikospredning

| 1.7 | Man bør overveje muligheden for at indføre en pligt til at sprede investeringsporteføljen, især når der er tale om lønmodtageropsparing, med afsæt i eksisterende modeller (jf. 1.2). |
| --- | --- |

1.7

Man bør overveje muligheden for at indføre en pligt til at sprede investeringsporteføljen, især når der er tale om lønmodtageropsparing, med afsæt i eksisterende modeller (jf. 1.2).

| 1.8 | Den amerikanske sub-prime-krise har bredt sig til andre dele af finansmarkedet og til EU. I tilfælde af en europæisk bankkrise vil omkostningerne blive betydelige, fordi tilsynet er opsplittet, hvilket vil forsinke en passende reaktion. I kraft af nærhedsprincippet bør storbankerne gøres til genstand for tilsyn på europæisk plan. Udvalget opfordrer sidstnævnte, Kommissionen og Committee of European Banking Supervisors (CEBS — det europæiske banktilsyn) til at tage skridt til at præcisere tilsynets nærmere form og til at fastlægge kriterier, som gør det muligt at identificere de berørte banker. |
| --- | --- |

1.8

Den amerikanske sub-prime-krise har bredt sig til andre dele af finansmarkedet og til EU. I tilfælde af en europæisk bankkrise vil omkostningerne blive betydelige, fordi tilsynet er opsplittet, hvilket vil forsinke en passende reaktion. I kraft af nærhedsprincippet bør storbankerne gøres til genstand for tilsyn på europæisk plan. Udvalget opfordrer sidstnævnte, Kommissionen og Committee of European Banking Supervisors (CEBS — det europæiske banktilsyn) til at tage skridt til at præcisere tilsynets nærmere form og til at fastlægge kriterier, som gør det muligt at identificere de berørte banker.

| 1.9 | I tilfælde af uddelegeret forvaltning, som gør det muligt at sprede forvaltningsrisikoen, vil en forlængelse af forvaltningsmandaternes varighed nok tilskynde til at anlægge en mere langsigtet synsvinkel og vil begrænse andre former for spekulation end arbitrage, således at man bremser de kortsigtede investeringer og forvaltningsselskabernes kapløb efter gevinster via en spekulationsbaseret indstilling. |
| --- | --- |

1.9

I tilfælde af uddelegeret forvaltning, som gør det muligt at sprede forvaltningsrisikoen, vil en forlængelse af forvaltningsmandaternes varighed nok tilskynde til at anlægge en mere langsigtet synsvinkel og vil begrænse andre former for spekulation end arbitrage, således at man bremser de kortsigtede investeringer og forvaltningsselskabernes kapløb efter gevinster via en spekulationsbaseret indstilling.

| 1.10 | Kreditvurderingsselskaberne, som både er dommer og part i sagen, i den forstand, at de bistår investeringsbankerne med at udforme afledte produkter, vurdere dem og formidle dem, bør gøres til genstand for større gennemsigtighed. |
| --- | --- |

1.10

Kreditvurderingsselskaberne, som både er dommer og part i sagen, i den forstand, at de bistår investeringsbankerne med at udforme afledte produkter, vurdere dem og formidle dem, bør gøres til genstand for større gennemsigtighed.

Forlige finansstrategi og den europæiske sociale model

| 1.11 | Ydelse af skattefordele kunne tilskynde pensionsfonde med en mere langsigtet strategi til at medtænke kvalitet og socialt ansvar i deres finansielle investeringspolitikker, da socialt ansvarlige investeringer (4) i dag kun tegner sig for en begrænset andel heraf (5). |
| --- | --- |

1.11

Ydelse af skattefordele kunne tilskynde pensionsfonde med en mere langsigtet strategi til at medtænke kvalitet og socialt ansvar i deres finansielle investeringspolitikker, da socialt ansvarlige investeringer (4) i dag kun tegner sig for en begrænset andel heraf (5).

| 1.12 | Kommissionen og medlemsstaterne bør påse, at virksomhedernes sociale ansvar kommer til at omfatte samtlige interessenter, herunder investeringsfonde, som øver indflydelse på de selskaber, som de er involveret i, og som de undertiden leder. I denne forbindelse rejser EØSU spørgsmålet om anvendelsen af direktivet om information og høring af arbejdstagerne på holdingselskaber (6) og anmoder om, at direktivet tages op til revision, hvis disse ikke er omfattet. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen og medlemsstaterne bør påse, at virksomhedernes sociale ansvar kommer til at omfatte samtlige interessenter, herunder investeringsfonde, som øver indflydelse på de selskaber, som de er involveret i, og som de undertiden leder. I denne forbindelse rejser EØSU spørgsmålet om anvendelsen af direktivet om information og høring af arbejdstagerne på holdingselskaber (6) og anmoder om, at direktivet tages op til revision, hvis disse ikke er omfattet.

| 1.13 | Også direktivet om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder (7) bør ajourføres, så overførsel af virksomheder, der finder sted ved overførsel af aktier, omfattes. Herved respekteres arbejdstagernes ret til information og høring bedre. |
| --- | --- |

1.13

Også direktivet om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder (7) bør ajourføres, så overførsel af virksomheder, der finder sted ved overførsel af aktier, omfattes. Herved respekteres arbejdstagernes ret til information og høring bedre.

| 1.14 | Lønstatistikkerne (måske sågar også indkomststatistikkerne) bør mindst inddeles i kvintiler for bedre at kunne vurdere lønpolitikkens effekt på prisstabiliteten. |
| --- | --- |

1.14

Lønstatistikkerne (måske sågar også indkomststatistikkerne) bør mindst inddeles i kvintiler for bedre at kunne vurdere lønpolitikkens effekt på prisstabiliteten.

| 1.15 | Forsyningspligtydelser er en grundpille i den europæiske sociale model. De er også et udsøgt mål for private kapitalfonde, der benytter gældsætning med løftestangseffekt, fordi de har en høj cash flow, har et monopol eller en monopollignende stilling, er næsten gældfri og har høje driftsudgifter. For at undgå gener for forbrugerne og borgerne og de de skader, som kan opstå for samhørigheden, »gentager EØSU sin anmodning om, at der på EU-plan udformes fælles grundprincipper, som bør gå igen i forbindelse med alle forsyningspligtydelser i et rammedirektiv og som om nødvendigt afpasses sektor for sektor via sektordirektiver« (8). |
| --- | --- |

1.15

Forsyningspligtydelser er en grundpille i den europæiske sociale model. De er også et udsøgt mål for private kapitalfonde, der benytter gældsætning med løftestangseffekt, fordi de har en høj cash flow, har et monopol eller en monopollignende stilling, er næsten gældfri og har høje driftsudgifter. For at undgå gener for forbrugerne og borgerne og de de skader, som kan opstå for samhørigheden, »gentager EØSU sin anmodning om, at der på EU-plan udformes fælles grundprincipper, som bør gå igen i forbindelse med alle forsyningspligtydelser i et rammedirektiv og som om nødvendigt afpasses sektor for sektor via sektordirektiver« (8).

Rimelig beskatning

| 1.16 | Som nogle lande allerede er i gang med eller er ved at lægge op til (Danmark, Tyskland, Storbritannien) bør man, under iagttagelse af nærhedsprincippet, overveje regler, som begrænser retten til at trække renter af gæld fra ved opkøb af en virksomhed. |
| --- | --- |

1.16

Som nogle lande allerede er i gang med eller er ved at lægge op til (Danmark, Tyskland, Storbritannien) bør man, under iagttagelse af nærhedsprincippet, overveje regler, som begrænser retten til at trække renter af gæld fra ved opkøb af en virksomhed.

| 1.17 | Som led i den indsats, som OECD allerede har sat i gang, og for at fortsætte bekæmpelsen af illoyal konkurrence fra skatteparadiser bør man overveje muligheden for at ændre skattereglerne, så det i praksis bliver det sted, hvorfra forvalteren reelt leder aktiviteterne, der afgør hedgefondenes beskatningsgrundlag, da der som regel er tale om storbyer i OECD-landene. Der bør derfor ikke anvendes den skattesats, der gælder for kursgevinster, men den, der gælder for almindelig indkomst. |
| --- | --- |

1.17

Som led i den indsats, som OECD allerede har sat i gang, og for at fortsætte bekæmpelsen af illoyal konkurrence fra skatteparadiser bør man overveje muligheden for at ændre skattereglerne, så det i praksis bliver det sted, hvorfra forvalteren reelt leder aktiviteterne, der afgør hedgefondenes beskatningsgrundlag, da der som regel er tale om storbyer i OECD-landene. Der bør derfor ikke anvendes den skattesats, der gælder for kursgevinster, men den, der gælder for almindelig indkomst.

| 1.18 | Da mange, meget kortsigtede investeringsbeslutninger tages i skatteparadiser (offshore) opfordrer udvalget Rådet, Kommissionen og ECB til at overveje muligheden for at skride ind med hjemmel i traktatens artikel 59 (9). |
| --- | --- |

1.18

Da mange, meget kortsigtede investeringsbeslutninger tages i skatteparadiser (offshore) opfordrer udvalget Rådet, Kommissionen og ECB til at overveje muligheden for at skride ind med hjemmel i traktatens artikel 59 (9).

| 1.19 | Udvalget finder det vigtigt at styrke samordningen af skattepolitikkerne og fastsætte mindstekrav, især for de forskellige former for kapitalbeskatning. En sådan politik er begrundet både i et ønske om lighed og økonomisk effektivitet. |
| --- | --- |

1.19

Udvalget finder det vigtigt at styrke samordningen af skattepolitikkerne og fastsætte mindstekrav, især for de forskellige former for kapitalbeskatning. En sådan politik er begrundet både i et ønske om lighed og økonomisk effektivitet.

2.   Indledning

| 2.1 | Igennem de seneste 25 år har verdensøkonomien ændret sig radikalt. Som regel nøjes man med at forklare fænomenet med globalisering, men vi er ikke bevidste nok om dens finansielle dimension eller etableringen af et globalt finansielt marked. |
| --- | --- |

2.1

Igennem de seneste 25 år har verdensøkonomien ændret sig radikalt. Som regel nøjes man med at forklare fænomenet med globalisering, men vi er ikke bevidste nok om dens finansielle dimension eller etableringen af et globalt finansielt marked.

| 2.2 | Mens både medier og politikere fortsat fokuserer på BNP-indikatoren, er der behov for en ny synsvinkel, hvis man skal forstå de faktiske forhold korrekt. I 2002 udgjorde verdens BNP 32 trillioner dollars, og selvom dette tal forekommer astronomisk er det intet i sammenligning med de samlede finansielle transaktioner uden for BNP (1123 trillioner), hvilket er 35 gange mere!
  Verdensøkonomien (i trillioner US dollars, 2002)








  Samhandel og produktion | | Afregningsvaluta | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| derivattransaktioner | 699 | USA (dollar) | 405,7 |
| valutatransaktioner | 384,4 (10) | Eurosystemet (euro) | 372,9 |
| finansielle transaktioner | 39,3 | Japan (yen) | 192,8 |
| vare- og tjenesteydelsestransaktioner
  (verdens BNP) | 32,3 | Andre valutaområder | 183,6 |
| I alt (interbanktransaktioner) | 1 155 | I alt (interbanktransaktioner) | 1 155 |
| Kilde: François Morin, »Le Nouveau mur de l'argent: Essai sur la finance globalisée«, 2006. |

2.2

Mens både medier og politikere fortsat fokuserer på BNP-indikatoren, er der behov for en ny synsvinkel, hvis man skal forstå de faktiske forhold korrekt. I 2002 udgjorde verdens BNP 32 trillioner dollars, og selvom dette tal forekommer astronomisk er det intet i sammenligning med de samlede finansielle transaktioner uden for BNP (1123 trillioner), hvilket er 35 gange mere!

Verdensøkonomien (i trillioner US dollars, 2002)

Samhandel og produktion

Afregningsvaluta

derivattransaktioner

699

USA (dollar)

405,7

valutatransaktioner

384,4 (10)

Eurosystemet (euro)

372,9

finansielle transaktioner

39,3

Japan (yen)

192,8

vare- og tjenesteydelsestransaktioner

(verdens BNP)

32,3

Andre valutaområder

183,6

I alt (interbanktransaktioner)

1 155

I alt (interbanktransaktioner)

1 155

Kilde: François Morin, »Le Nouveau mur de l'argent: Essai sur la finance globalisée«, 2006.

| 2.3 | De institutionelle investorer er hovedaktørerne i den finansielle globalisering. Deres tilsynekomst er blevet ledsaget af en spredning i den angelsaksiske corporate governance-praksis (beskyttelse af mindretalsaktionærer, forpligtelser vedrørende gennemsigtighed, institutionel aktivisme på generalforsamlinger og ændring i forholdet mellem aktionærer, ledere og medarbejdere) og fremkomsten af kreditderivater, som er nye finansielle instrumenter, der gør det muligt at sprede risici, der tidligere blev opfattet som uløseligt forbundet med visse investeringsformer. Disse ændringer er enten gjort mulige eller har vundet større udbredelse i kraft af de nye informations- og kommunikationsteknologier. |
| --- | --- |

2.3

De institutionelle investorer er hovedaktørerne i den finansielle globalisering. Deres tilsynekomst er blevet ledsaget af en spredning i den angelsaksiske corporate governance-praksis (beskyttelse af mindretalsaktionærer, forpligtelser vedrørende gennemsigtighed, institutionel aktivisme på generalforsamlinger og ændring i forholdet mellem aktionærer, ledere og medarbejdere) og fremkomsten af kreditderivater, som er nye finansielle instrumenter, der gør det muligt at sprede risici, der tidligere blev opfattet som uløseligt forbundet med visse investeringsformer. Disse ændringer er enten gjort mulige eller har vundet større udbredelse i kraft af de nye informations- og kommunikationsteknologier.

| 2.4 | På dette stadium er det vigtigt at understrege, at de institutionelle investorer i bred forstand benytter sig af strategier, der afhænger af deres investeringshorisont. Mens nogle foretager arbitrage, som er tilbøjelig til at stabilisere de finansielle markeder, er andre, såsom pensionsfonde, nødt til at handle ud fra meget langsigtede forpligtelser. Ét og samme navn kan undertiden dække over store forskelle; således findes der private kapitalfonde, der er specialiserede i lånefinansierede opkøb (leveraged buy-outs) og som investerer i en virksomhed i 3-5 år, mens andre fungerer som business angels og tilfører innovative SMV'er risikokapital og forbliver i virksomheden i op til 15 år (11). | Beholdningens varighed |
| --- | --- | --- |
| | Aktier | Obligationer |
| Hedgefonde | 1 til 5 måneder | 1 til 5 måneder |
| Andre investeringsfonde | 9 måneder til 1 år | 1 til 6 måneder |
| Forsikringsselskaber | 1 2/3 år til 3 1/3 år | 6 måneder til 2

  år |
| Husholdninger | 3 til 5 år | 8 måneder til 4 år |
| Kilde: Natixis,  »The effect of the presence of hedge funds on the balance of financial markets«, Recherche économique, nr. 2007-04. |

2.4

På dette stadium er det vigtigt at understrege, at de institutionelle investorer i bred forstand benytter sig af strategier, der afhænger af deres investeringshorisont. Mens nogle foretager arbitrage, som er tilbøjelig til at stabilisere de finansielle markeder, er andre, såsom pensionsfonde, nødt til at handle ud fra meget langsigtede forpligtelser. Ét og samme navn kan undertiden dække over store forskelle; således findes der private kapitalfonde, der er specialiserede i lånefinansierede opkøb (leveraged buy-outs) og som investerer i en virksomhed i 3-5 år, mens andre fungerer som business angels og tilfører innovative SMV'er risikokapital og forbliver i virksomheden i op til 15 år (11).

Beholdningens varighed

Aktier

Obligationer

Hedgefonde

1 til 5 måneder

1 til 5 måneder

Andre investeringsfonde

9 måneder til 1 år

1 til 6 måneder

Forsikringsselskaber

1 2/3 år til 3 1/3 år

Formula

Husholdninger

3 til 5 år

8 måneder til 4 år

Kilde: Natixis,  »The effect of the presence of hedge funds on the balance of financial markets«, Recherche économique, nr. 2007-04.

| 2.4.1 | Når dette er sagt, skal det tilføjes, at disse aktører også kan have meget snævre indbyrdes forbindelser. F.eks. kom 24 % af den kapital, som private kapitalfonde rejste i 2005, fra pensionsfonde, 18 % fra forretnings- og investeringsbanker og 11 % fra forsikringsselskaber (12). En af de stadig vigtigere funktioner for investeringsfonde og andre porteføljeforvaltere er at levere forvaltningstjenester til pensionsfonde og forsikringsselskaber via forvaltningsmandater. |
| --- | --- |

2.4.1

Når dette er sagt, skal det tilføjes, at disse aktører også kan have meget snævre indbyrdes forbindelser. F.eks. kom 24 % af den kapital, som private kapitalfonde rejste i 2005, fra pensionsfonde, 18 % fra forretnings- og investeringsbanker og 11 % fra forsikringsselskaber (12). En af de stadig vigtigere funktioner for investeringsfonde og andre porteføljeforvaltere er at levere forvaltningstjenester til pensionsfonde og forsikringsselskaber via forvaltningsmandater.

| 2.5 | Institutionelle investorer, som allerede havde udviklet sig i nogen grad i de angelsaksiske lande for 20 år siden, er blevet stadig mere interesserede i lande på det europæiske fastland. Fonde har også set dagens lys i flere medlemsstater. I dag kontrolleres halvdelen af de aktiver, som forvaltes kollektivt, af amerikanske investorer. |
| --- | --- |

2.5

Institutionelle investorer, som allerede havde udviklet sig i nogen grad i de angelsaksiske lande for 20 år siden, er blevet stadig mere interesserede i lande på det europæiske fastland. Fonde har også set dagens lys i flere medlemsstater. I dag kontrolleres halvdelen af de aktiver, som forvaltes kollektivt, af amerikanske investorer.

| 2.6 | Det skønnes i dag, at institutionelle investorer tegner sig for 80 % af børstransaktionerne. Det er derfor næppe realistisk at foretage investeringer, der går i modsat retning af disse store investeringsforetagenders. De er også de største indehavere af udenlandske aktier. En Eurobarometer undersøgelse (fra efteråret 2005) har vist, at kun 1 % af husholdningerne ejede aktier i en virksomhed i et andet land og at kun 3 % overvejede at købe udenlandske aktier! Endvidere deltager kun ganske få i aktionærgeneralforsamlinger, mens institutionelle investorer har været stadig mere aktive og indflydelsesrige igennem nogle år. |
| --- | --- |

2.6

Det skønnes i dag, at institutionelle investorer tegner sig for 80 % af børstransaktionerne. Det er derfor næppe realistisk at foretage investeringer, der går i modsat retning af disse store investeringsforetagenders. De er også de største indehavere af udenlandske aktier. En Eurobarometer undersøgelse (fra efteråret 2005) har vist, at kun 1 % af husholdningerne ejede aktier i en virksomhed i et andet land og at kun 3 % overvejede at købe udenlandske aktier! Endvidere deltager kun ganske få i aktionærgeneralforsamlinger, mens institutionelle investorer har været stadig mere aktive og indflydelsesrige igennem nogle år.

| 2.7 | Denne udtalelse vedrører primært børsnoterede selskaber, fordi de er aktive på børsmarkederne. Som regel er der tale om storforetagender. Da de øver afgørende indflydelse på beskæftigelsen og de øvrige selskabers adfærd, berører de »ændringer«, som de er udsat for, imidlertid hele økonomien og hele samfundet:






  — | De tegner sig for hver tredje arbejdsplads i Europa og hver anden arbejdsplads i USA, |
| --- | --- | --- |

2.7

Denne udtalelse vedrører primært børsnoterede selskaber, fordi de er aktive på børsmarkederne. Som regel er der tale om storforetagender. Da de øver afgørende indflydelse på beskæftigelsen og de øvrige selskabers adfærd, berører de »ændringer«, som de er udsat for, imidlertid hele økonomien og hele samfundet:

—

De tegner sig for hver tredje arbejdsplads i Europa og hver anden arbejdsplads i USA,

| — | De dominerer inden for udvindingsindustri, transport og telekommunikation samt tjenesteydelser til virksomheder, dvs. at der er tale om områder af central betydning, |
| --- | --- |

—

De dominerer inden for udvindingsindustri, transport og telekommunikation samt tjenesteydelser til virksomheder, dvs. at der er tale om områder af central betydning,

| — | De påvirker også den måde, som smv'er fungerer på, via underleverandørvirksomhed og deltagelse i virksomhedernes kapital. |
| --- | --- |

—

De påvirker også den måde, som smv'er fungerer på, via underleverandørvirksomhed og deltagelse i virksomhedernes kapital.

3.   Konvergens i corporate governance-systemerne (13)

| 3.1 | Der skelnes mellem to forskellige corporate governance-modeller, med forskellige typer institutioner og praksis, som påvirker den måde selskaberne ledes på, administreres eller kontrolleres, forbindelserne mellem interessenterne og virksomhedens sigte.






  — | Den angelsaksiske model er kendetegnet ved virksomheder, hvis ejerkreds er særdeles spredt, og stærkt nærværende institutionelle investorer, der ganske vist ikke blander sig direkte i virksomhedernes ledelse. Selvom de som regel ikke ejer over 3 % af det samlede antal aktier, udøver de deres indflydelse ved enten at sælge eller at bebude at ville sælge deres aktier. Dette system er typisk for lande med et stort antal børsnoterede selskaber. |
| --- | --- | --- |

3.1

Der skelnes mellem to forskellige corporate governance-modeller, med forskellige typer institutioner og praksis, som påvirker den måde selskaberne ledes på, administreres eller kontrolleres, forbindelserne mellem interessenterne og virksomhedens sigte.

—

Den angelsaksiske model er kendetegnet ved virksomheder, hvis ejerkreds er særdeles spredt, og stærkt nærværende institutionelle investorer, der ganske vist ikke blander sig direkte i virksomhedernes ledelse. Selvom de som regel ikke ejer over 3 % af det samlede antal aktier, udøver de deres indflydelse ved enten at sælge eller at bebude at ville sælge deres aktier. Dette system er typisk for lande med et stort antal børsnoterede selskaber.

| — | I den model, som er kendetegnende på det europæiske fastland og i de fleste andre lande, herunder Japan, ejer aktionærerne ofte aktieblokke på 10-20 % af det samlede antal aktier, hvilket sikrer dem reel kontrol. Investorerne er f.eks. staten, banker eller andre selskaber. De deltager direkte i selskabernes ledelse. I modsætning til den ovennævnte model involveres medarbejderne ofte i et vist omfang i selskabets anliggender; det mest vidtgående eksempel er det tyske »Mitbestimmung«. |
| --- | --- |

—

I den model, som er kendetegnende på det europæiske fastland og i de fleste andre lande, herunder Japan, ejer aktionærerne ofte aktieblokke på 10-20 % af det samlede antal aktier, hvilket sikrer dem reel kontrol. Investorerne er f.eks. staten, banker eller andre selskaber. De deltager direkte i selskabernes ledelse. I modsætning til den ovennævnte model involveres medarbejderne ofte i et vist omfang i selskabets anliggender; det mest vidtgående eksempel er det tyske »Mitbestimmung«.

| 3.2 | I de sidste 20 år har modellen på det europæiske fastland bevæget sig i retning af den angelsaksiske model. Årsager hertil har bl.a. været den Europæiske Fælles Akt og privatiseringen af statslige virksomheder, skattereformer i bl.a. Tyskland vedrørende børsgevinster, som har fået banker til at sælge deres aktier i erhvervslivet, den pligt for institutionelle investorer til at benytte deres stemmeret, som det amerikanske arbejdsministerium har pålagt (1988 og 1994), den amerikanske økonomis vitalitet i 90'erne sammenlignet med en relativ stagnation på det europæiske fastland, børsnoteringen af store selskaber på flere børser, de nye internationale regnskabsnormer m.v. |
| --- | --- |

3.2

I de sidste 20 år har modellen på det europæiske fastland bevæget sig i retning af den angelsaksiske model. Årsager hertil har bl.a. været den Europæiske Fælles Akt og privatiseringen af statslige virksomheder, skattereformer i bl.a. Tyskland vedrørende børsgevinster, som har fået banker til at sælge deres aktier i erhvervslivet, den pligt for institutionelle investorer til at benytte deres stemmeret, som det amerikanske arbejdsministerium har pålagt (1988 og 1994), den amerikanske økonomis vitalitet i 90'erne sammenlignet med en relativ stagnation på det europæiske fastland, børsnoteringen af store selskaber på flere børser, de nye internationale regnskabsnormer m.v.

| 3.3 | Kapitalismen antager dog flere forskellige nationale og regionale former, som skyldes






  — | de forskelligartede økonomiske institutioner på nationalt plan, i henseende til lovgivning, politik, kultur og ressourcetildeling, |
| --- | --- | --- |

3.3

Kapitalismen antager dog flere forskellige nationale og regionale former, som skyldes

—

de forskelligartede økonomiske institutioner på nationalt plan, i henseende til lovgivning, politik, kultur og ressourcetildeling,

| — | kapital- og arbejdsmarkedernes indbyrdes afhængighed og samspillet mellem lovgivning og standarder, som er bestemmende for, hvordan selskaberne fungerer, |
| --- | --- |

—

kapital- og arbejdsmarkedernes indbyrdes afhængighed og samspillet mellem lovgivning og standarder, som er bestemmende for, hvordan selskaberne fungerer,

| — | omkostningerne ved at gå over til et andet system, da ændring af blot ét af ovennævnte elementer bringer helhedens sammenhæng i fare. |
| --- | --- |

—

omkostningerne ved at gå over til et andet system, da ændring af blot ét af ovennævnte elementer bringer helhedens sammenhæng i fare.

4.   Økonomiske virkninger

| 4.1 | Stigningen i institutionelle investorer har gjort det muligt at demokratisere adgangen til de finansielle markeder og at sprede porteføljerisici ved at give adgang til forvaltningsteamets sagkundskab. Ved at slå husholdningernes opsparing sammen øges de disponible midler, hvilket gør det muligt at opnå en større diversificering, som igen reducerer den enkelte investors risiko. Institutter for kollektiv investering i værdipapirer åbner mulighed for et potentielt højt kapitalafkast for privatpersoner med beskedne finansielle midler og ringe markedsviden. For virksomheder og offentlige forvaltninger reducerer kapitalens koncentration på få institutionelle investorer omkostningerne ved at forhandle, fordi der kun er én enkelt samtalepartner. |
| --- | --- |

4.1

Stigningen i institutionelle investorer har gjort det muligt at demokratisere adgangen til de finansielle markeder og at sprede porteføljerisici ved at give adgang til forvaltningsteamets sagkundskab. Ved at slå husholdningernes opsparing sammen øges de disponible midler, hvilket gør det muligt at opnå en større diversificering, som igen reducerer den enkelte investors risiko. Institutter for kollektiv investering i værdipapirer åbner mulighed for et potentielt højt kapitalafkast for privatpersoner med beskedne finansielle midler og ringe markedsviden. For virksomheder og offentlige forvaltninger reducerer kapitalens koncentration på få institutionelle investorer omkostningerne ved at forhandle, fordi der kun er én enkelt samtalepartner.

| 4.2 | Institutionelle investorer af enhver art (hedgefonde, pensionsfonde, banker og forsikringsselskaber, private kapitalfonde osv.) forvalter finansielle formuer for hen ved 300 mio. husholdninger, primært i USA, Europa og Japan (14). Deres formål er at opnå det størst mulige afkast af investorernes opsparing under hensyntagen til det risikoniveau, som disse er indstillet på at påtage sig. |
| --- | --- |

4.2

Institutionelle investorer af enhver art (hedgefonde, pensionsfonde, banker og forsikringsselskaber, private kapitalfonde osv.) forvalter finansielle formuer for hen ved 300 mio. husholdninger, primært i USA, Europa og Japan (14). Deres formål er at opnå det størst mulige afkast af investorernes opsparing under hensyntagen til det risikoniveau, som disse er indstillet på at påtage sig.

| 4.3 | Set fra forbrugernes og husholdningernes synsvinkel indebærer den stigende vægt af investeringsfonde i husholdningernes finansielle aktiver, at husholdningernes finansielle formue udsættes for en større markedsrisiko (15). |
| --- | --- |

4.3

Set fra forbrugernes og husholdningernes synsvinkel indebærer den stigende vægt af investeringsfonde i husholdningernes finansielle aktiver, at husholdningernes finansielle formue udsættes for en større markedsrisiko (15).

| 4.4 | Ud over investeringsforeninger og forsikringsselskaber er pensionsfonde velkendte i den brede befolkning. De præsenteres som værende en af de løsninger, der kan lette omkostningerne ved den demografiske aldring. De kan opdeles i to typer: med faste ydelser og med faste bidrag. I det førstnævnte tilfælde bæres risikoen af sponsoren, dvs. arbejdsgiveren, i det andet tilfælde af den endelige sparer. Selv om sidstnævnte ordning er kendetegnet ved en mere risikobetonet aktivstruktur, udviser den en stadig større vækst, idet sponsorerne søger at minimere den risiko, som knytter sig til deres langsigtede forpligtelser, og lønmodtagerne foretrækker i stadig stigende omfang opsparingsmetoder, der giver dem mulighed for et højere afkast og rettigheder, som er lettere at overføre fra en arbejdsgiver til en anden (16). |
| --- | --- |

4.4

Ud over investeringsforeninger og forsikringsselskaber er pensionsfonde velkendte i den brede befolkning. De præsenteres som værende en af de løsninger, der kan lette omkostningerne ved den demografiske aldring. De kan opdeles i to typer: med faste ydelser og med faste bidrag. I det førstnævnte tilfælde bæres risikoen af sponsoren, dvs. arbejdsgiveren, i det andet tilfælde af den endelige sparer. Selv om sidstnævnte ordning er kendetegnet ved en mere risikobetonet aktivstruktur, udviser den en stadig større vækst, idet sponsorerne søger at minimere den risiko, som knytter sig til deres langsigtede forpligtelser, og lønmodtagerne foretrækker i stadig stigende omfang opsparingsmetoder, der giver dem mulighed for et højere afkast og rettigheder, som er lettere at overføre fra en arbejdsgiver til en anden (16).

| 4.5 | Fondene forvalter selv deres aktiver, men forvaltningen uddelegeres ofte (helt eller delvist) til gensidige fonde eller andre forvaltningsselskaber. Investeringshorisonterne er i teorien lange, men forvaltningsresultaterne vurderes på kort sigt og på basis af afkastet. Dette er årsagen til, at aktiers andel af den samlede aktivmasse er steget kraftigt og har bidraget til at puste aktivpriserne op. |
| --- | --- |

4.5

Fondene forvalter selv deres aktiver, men forvaltningen uddelegeres ofte (helt eller delvist) til gensidige fonde eller andre forvaltningsselskaber. Investeringshorisonterne er i teorien lange, men forvaltningsresultaterne vurderes på kort sigt og på basis af afkastet. Dette er årsagen til, at aktiers andel af den samlede aktivmasse er steget kraftigt og har bidraget til at puste aktivpriserne op.

| 4.6 | Konvergensen mellem de to corporate governance-modeller og ikt-udviklingen, øget aktivisme fra institutionelle investorers side og sidstnævntes afkastnormer har fået store virksomheder til udelukkende at satse på at opnå et så stort afkast som muligt af deres aktier (udbytter og kursgevinster). Evnen til at generere fremtidige cashflow og det partnerskab, som står i centrum i den europæiske sociale model, er skubbet i baggrunden. |
| --- | --- |

4.6

Konvergensen mellem de to corporate governance-modeller og ikt-udviklingen, øget aktivisme fra institutionelle investorers side og sidstnævntes afkastnormer har fået store virksomheder til udelukkende at satse på at opnå et så stort afkast som muligt af deres aktier (udbytter og kursgevinster). Evnen til at generere fremtidige cashflow og det partnerskab, som står i centrum i den europæiske sociale model, er skubbet i baggrunden.

| 4.7 | Der er derfor opstået en ny form for governance. Dens mål er proaktivt at afføde ændringer i strategierne for løbende at skabe værdi for aktionærerne (shareholder value), snarere end en forbedring af konkurrencevnen på mellemlang/lang sigt, da denne kan komme i fare: en virksomheds indkøb af egne aktier (share buyback) for at hæve egenkapitalens forrentning, fusioner og opkøb, som undertiden savner enhver industriel logik, begrænsning af et selskabs aktivitetsområde og integrering af dets opgaver i koncernens virksomhed for at gøre det lettere at sprede investeringsporteføljen, udflytninger og personalenedskæringer og fleksible arbejdskontrakter for at nedbringe de faste omkostninger eller omdanne dem til variable omkostninger (17). |
| --- | --- |

4.7

Der er derfor opstået en ny form for governance. Dens mål er proaktivt at afføde ændringer i strategierne for løbende at skabe værdi for aktionærerne (shareholder value), snarere end en forbedring af konkurrencevnen på mellemlang/lang sigt, da denne kan komme i fare: en virksomheds indkøb af egne aktier (share buyback) for at hæve egenkapitalens forrentning, fusioner og opkøb, som undertiden savner enhver industriel logik, begrænsning af et selskabs aktivitetsområde og integrering af dets opgaver i koncernens virksomhed for at gøre det lettere at sprede investeringsporteføljen, udflytninger og personalenedskæringer og fleksible arbejdskontrakter for at nedbringe de faste omkostninger eller omdanne dem til variable omkostninger (17).

| 4.8 | Generelt har kravet om en høj, real forrentning af egenkapitalen (ROE) på mellem 10 og 20 %, afhængig af sektoren, destabiliserende makroøkonomiske virkninger: en så høj forrentning indebærer, at væksten i overskuddet er langt større end væksten i BNP. Dette er, sammen med flere andre faktorer (migration, udflytninger, øget indtrængen af importvarer, osv.), med til at øge den relative andel af velstanden, som besiddes af kapitalindehavere. Der kan konstateres en ny fordeling af værditilvæksten i de europæiske lande. Ifølge oplysninger fra Kommissionen, OECD og BIS er lønningernes andel i % af BNP for gennemsnittet af EU-15-landene faldet fra 71,5 % i 1980'erne til 66,7 % i 2004. Denne ændring på næsten 5 BNP-point har givet sig udslag i en tilsvarende stigning i kapitalafkastet (gevinster). |
| --- | --- |

4.8

Generelt har kravet om en høj, real forrentning af egenkapitalen (ROE) på mellem 10 og 20 %, afhængig af sektoren, destabiliserende makroøkonomiske virkninger: en så høj forrentning indebærer, at væksten i overskuddet er langt større end væksten i BNP. Dette er, sammen med flere andre faktorer (migration, udflytninger, øget indtrængen af importvarer, osv.), med til at øge den relative andel af velstanden, som besiddes af kapitalindehavere. Der kan konstateres en ny fordeling af værditilvæksten i de europæiske lande. Ifølge oplysninger fra Kommissionen, OECD og BIS er lønningernes andel i % af BNP for gennemsnittet af EU-15-landene faldet fra 71,5 % i 1980'erne til 66,7 % i 2004. Denne ændring på næsten 5 BNP-point har givet sig udslag i en tilsvarende stigning i kapitalafkastet (gevinster).

| 4.8.1 | Den makroøkonomiske effekt af en sådan ændring i fordelingen af velstanden er deflationær; den øger den samlede opsparing, men da lønmodtagernes købekraft kun stiger lidt, skorter det på dynamik i deres efterspørgsel, hvilket ikke ansporer virksomhederne til at investere. Da en stor del af overskuddet uddeles til aktionærerne (udbytter og indkøb af egne aktier), skabes der overskydende likviditet og fænomenet virker således selvforstærkende. |
| --- | --- |

4.8.1

Den makroøkonomiske effekt af en sådan ændring i fordelingen af velstanden er deflationær; den øger den samlede opsparing, men da lønmodtagernes købekraft kun stiger lidt, skorter det på dynamik i deres efterspørgsel, hvilket ikke ansporer virksomhederne til at investere. Da en stor del af overskuddet uddeles til aktionærerne (udbytter og indkøb af egne aktier), skabes der overskydende likviditet og fænomenet virker således selvforstærkende.

| 4.8.2 | Da de største OECD-lande konkurrerer med hinanden om at tiltrække direkte investeringer, som stimuleres af den overskydende likviditet, men som bremses af den aftagende dynamik på deres hjemmemarkeder, har de kastet sig ud i skattesænkninger, som kan belaste deres offentlige finanser, medmindre det lykkes dem at begrænse deres offentlige udgifter, med undtagelse af de sociale udgifter (jf. befolkningens aldring). |
| --- | --- |

4.8.2

Da de største OECD-lande konkurrerer med hinanden om at tiltrække direkte investeringer, som stimuleres af den overskydende likviditet, men som bremses af den aftagende dynamik på deres hjemmemarkeder, har de kastet sig ud i skattesænkninger, som kan belaste deres offentlige finanser, medmindre det lykkes dem at begrænse deres offentlige udgifter, med undtagelse af de sociale udgifter (jf. befolkningens aldring).

| 4.8.3 | Da de renter, der betales af gæld, i mange lande er fritaget for skat, er lånefinansieret opkøb (leveraged buyout) en form for statsstøtte til private kapitalfondes aktiviteter, som herved opnår en fortrinsstilling. Udover spørgsmålet om illoyal konkurrence over for andre aktører, der ikke benytter denne fremgangsmåde, har lånefinansierede opkøb konsekvenser for de offentlige finanser. Ifølge en undersøgelse fra det danske skatteministerium (18) vil disse tab, alt andet lige, i Danmark kunne beløbe sig til 25 % af det samlede selskabsskatteprovenu i løbet af to år. Noget tilsvarende gør sig gældende i de fleste europæiske lande og i de fleste euroområdelande, som er underlagt stabilitets- og vækstpagtens budgetkriterier. |
| --- | --- |

4.8.3

Da de renter, der betales af gæld, i mange lande er fritaget for skat, er lånefinansieret opkøb (leveraged buyout) en form for statsstøtte til private kapitalfondes aktiviteter, som herved opnår en fortrinsstilling. Udover spørgsmålet om illoyal konkurrence over for andre aktører, der ikke benytter denne fremgangsmåde, har lånefinansierede opkøb konsekvenser for de offentlige finanser. Ifølge en undersøgelse fra det danske skatteministerium (18) vil disse tab, alt andet lige, i Danmark kunne beløbe sig til 25 % af det samlede selskabsskatteprovenu i løbet af to år. Noget tilsvarende gør sig gældende i de fleste europæiske lande og i de fleste euroområdelande, som er underlagt stabilitets- og vækstpagtens budgetkriterier.

| 4.8.4 | Fondsforvalternes vederlag (de beregner sig som regel 20 % af den del af gevinsten, der overstiger en vis tærskel) beskattes almindeligvis til den lavere sats, som gælder for kapitalgevinster, men ikke til den højere, normale indkomstskattesats. Dette er på ingen måde berettiget, da de selv kun indskyder en ganske lille del af kapitalen. Denne situation rejser spørgsmålet om skattemæssig ligebehandling mellem de pågældende personer og andre, hårdere beskattede arbejdstagere. |
| --- | --- |

4.8.4

Fondsforvalternes vederlag (de beregner sig som regel 20 % af den del af gevinsten, der overstiger en vis tærskel) beskattes almindeligvis til den lavere sats, som gælder for kapitalgevinster, men ikke til den højere, normale indkomstskattesats. Dette er på ingen måde berettiget, da de selv kun indskyder en ganske lille del af kapitalen. Denne situation rejser spørgsmålet om skattemæssig ligebehandling mellem de pågældende personer og andre, hårdere beskattede arbejdstagere.

| 4.9 | Det er ikke blot virksomhedernes beskaffenhed og strategi, der har udviklet sig, men også Chief Executive Officer's (CEO) rolle; for 10 år siden var det CEO's ansvar at styre virksomheden og dens aktiver på de forskellige interessenters vegne. I dag er det CEO's hovedopgave at opnå et nettooverskud for investorerne. Afskedigelserne af CEO'er som følge af resultater, der af aktionærerne er opfattet som utilstrækkelige, nåede deres højdepunkt i 2005, hvor der blev afskediget fire gange så mange CEO'er som i 1995. Mere end én ud af syv virksomheder blev udsat for lederskift mod én ud af elleve for blot 10 år siden. Også deres ansættelsesperiode blev kortere. Denne stadig hurtigere udskiftning kan medføre problemer, da de nødvendige omlægninger i virksomhederne som regel tager tre eller fire år. |
| --- | --- |

4.9

Det er ikke blot virksomhedernes beskaffenhed og strategi, der har udviklet sig, men også Chief Executive Officer's (CEO) rolle; for 10 år siden var det CEO's ansvar at styre virksomheden og dens aktiver på de forskellige interessenters vegne. I dag er det CEO's hovedopgave at opnå et nettooverskud for investorerne. Afskedigelserne af CEO'er som følge af resultater, der af aktionærerne er opfattet som utilstrækkelige, nåede deres højdepunkt i 2005, hvor der blev afskediget fire gange så mange CEO'er som i 1995. Mere end én ud af syv virksomheder blev udsat for lederskift mod én ud af elleve for blot 10 år siden. Også deres ansættelsesperiode blev kortere. Denne stadig hurtigere udskiftning kan medføre problemer, da de nødvendige omlægninger i virksomhederne som regel tager tre eller fire år.

| 4.9.1 | Som følge heraf kommer mange bestyrelser til at stå over for en mangel på kandidater, som kan efterfølge den afsatte CEO, hvilket medfører en kaskade af nye stigninger i CEO's vederlag, dels fordi de nye arbejdsgivere søger at få dem til at forlade deres aktuelle stilling, og dels fordi deres nuværende arbejdsgiver forsøger at holde på dem. Et overvældende flertal af de institutionelle investorer mener, at ledernes vederlag er alt for høje (90 %) og beklager, at de ikke har haft positiv effekt på virksomhedernes resultater (78 %) (19). |
| --- | --- |

4.9.1

Som følge heraf kommer mange bestyrelser til at stå over for en mangel på kandidater, som kan efterfølge den afsatte CEO, hvilket medfører en kaskade af nye stigninger i CEO's vederlag, dels fordi de nye arbejdsgivere søger at få dem til at forlade deres aktuelle stilling, og dels fordi deres nuværende arbejdsgiver forsøger at holde på dem. Et overvældende flertal af de institutionelle investorer mener, at ledernes vederlag er alt for høje (90 %) og beklager, at de ikke har haft positiv effekt på virksomhedernes resultater (78 %) (19).

| 4.9.2 | Selvom virksomhederne synes at tage afstand fra aktieoptioner, som har ført til interessekonflikter og skandaler, der har givet genlyd, er den praksis, der består i at give »gyldne faldskærme« og andre belønninger til CEO'er, som ellers ikke har haft held til at forbedre deres virksomheds resultater (i henseende til konkurrenceevne og arbejdspladser), chokerende i befolkningens øjne. |
| --- | --- |

4.9.2

Selvom virksomhederne synes at tage afstand fra aktieoptioner, som har ført til interessekonflikter og skandaler, der har givet genlyd, er den praksis, der består i at give »gyldne faldskærme« og andre belønninger til CEO'er, som ellers ikke har haft held til at forbedre deres virksomheds resultater (i henseende til konkurrenceevne og arbejdspladser), chokerende i befolkningens øjne.

5.   Samhørighed/sociale uligheder

| 5.1 | Selvom de høje udbytter, der udbetales til aktionærerne, hidtil har været begrundet i den risiko, der knytter sig til de transaktioner, som de investerer deres kapital i, er dette arguments grundlag sat på hård prøve af de seneste års udviklinger. |
| --- | --- |

5.1

Selvom de høje udbytter, der udbetales til aktionærerne, hidtil har været begrundet i den risiko, der knytter sig til de transaktioner, som de investerer deres kapital i, er dette arguments grundlag sat på hård prøve af de seneste års udviklinger.

| 5.1.1 | Deres forpligtelser er nemlig begrænset ene og alene til deres egne indskud, og omsætteligheden af deres aktiv, som hænger sammen med den stigende likviditet på finans- og børsmarkederne som følge af disses globalisering og indførelsen af nye teknologier, medfører en stærk begrænsning af risikoniveauet og giver dem samtidig enestående exit- og spredningsmuligheder. |
| --- | --- |

5.1.1

Deres forpligtelser er nemlig begrænset ene og alene til deres egne indskud, og omsætteligheden af deres aktiv, som hænger sammen med den stigende likviditet på finans- og børsmarkederne som følge af disses globalisering og indførelsen af nye teknologier, medfører en stærk begrænsning af risikoniveauet og giver dem samtidig enestående exit- og spredningsmuligheder.

| 5.2 | Endvidere har økonomer iagttaget sæsonmønstre ved afskedigelser, der topper i januar og juni, dvs. på det tidspunkt, hvor selskabernes årsbudgetter fastlægges og revideres. De har draget den konklusion, at afskedigelserne havde til formål at forbedre de finansielle resultater, men ikke så meget beroede på kravene til branchen (20). |
| --- | --- |

5.2

Endvidere har økonomer iagttaget sæsonmønstre ved afskedigelser, der topper i januar og juni, dvs. på det tidspunkt, hvor selskabernes årsbudgetter fastlægges og revideres. De har draget den konklusion, at afskedigelserne havde til formål at forbedre de finansielle resultater, men ikke så meget beroede på kravene til branchen (20).

| 5.2.1 | Der består en tilbøjelighed til at gøre ansættelseskontrakter og lønninger individuelle, og der optræder en kraftig stigning i antallet af atypiske kontrakter såsom kontrakter med en bestemt varighed og deltidskontrakter, som har til formål at konvertere en del af de faste medarbejderudgifter til variable udgifter og dermed i sidste instans øge overskuddet og dermed afkastet pr. aktie (egenkapitalforrentning). I 1992 havde 25,4 % af de ansatte en tidsbegrænset kontrakt eller var på deltid. I 2005 var andelen steget til 33 %. Denne form for usikre kontrakters omsiggriben er vokset hurtigere end skabelsen af nye arbejdspladser i hele perioden (undtagen i 2005) og førte for tidsbegrænsede kontrakter kun i 33 % af tilfældene til tidsubegrænsede kontrakter (mod 22 %, der mistede arbejdet, og 39 %, der stadig arbejdede på en kontrakt af samme type) (21). |
| --- | --- |

5.2.1

Der består en tilbøjelighed til at gøre ansættelseskontrakter og lønninger individuelle, og der optræder en kraftig stigning i antallet af atypiske kontrakter såsom kontrakter med en bestemt varighed og deltidskontrakter, som har til formål at konvertere en del af de faste medarbejderudgifter til variable udgifter og dermed i sidste instans øge overskuddet og dermed afkastet pr. aktie (egenkapitalforrentning). I 1992 havde 25,4 % af de ansatte en tidsbegrænset kontrakt eller var på deltid. I 2005 var andelen steget til 33 %. Denne form for usikre kontrakters omsiggriben er vokset hurtigere end skabelsen af nye arbejdspladser i hele perioden (undtagen i 2005) og førte for tidsbegrænsede kontrakter kun i 33 % af tilfældene til tidsubegrænsede kontrakter (mod 22 %, der mistede arbejdet, og 39 %, der stadig arbejdede på en kontrakt af samme type) (21).

| 5.2.2 | Dette medfører nye risici for medarbejderne og virksomhederne:






  — | virksomhederne investerer ikke i disse mobile medarbejdere, som ikke gør en indsats, fordi de føler sig mindre inddragede i virksomheden og er bange for, at de ikke vil opnå konkrete fordele af uddannelsen (22)
   (23), |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Dette medfører nye risici for medarbejderne og virksomhederne:

—

virksomhederne investerer ikke i disse mobile medarbejdere, som ikke gør en indsats, fordi de føler sig mindre inddragede i virksomheden og er bange for, at de ikke vil opnå konkrete fordele af uddannelsen (22)
   (23),

| — | i vidensamfundet er den menneskelige kapital stadig mere specifik for bestemte virksomheder, og den er derfor ikke let at flytte (dvs. at den i praksis ikke kan flyttes fra en virksomhed til en anden) (24), |
| --- | --- |

—

i vidensamfundet er den menneskelige kapital stadig mere specifik for bestemte virksomheder, og den er derfor ikke let at flytte (dvs. at den i praksis ikke kan flyttes fra en virksomhed til en anden) (24),

| — | medarbejderrepræsentanterne kan ikke længere finde frem til, hvilke samtalepartnere de skal henvende sig til i den sociale dialog, fordi »deres chef« antager form af en svingende, spredt gruppe af ansigtsløse aktionærer, |
| --- | --- |

—

medarbejderrepræsentanterne kan ikke længere finde frem til, hvilke samtalepartnere de skal henvende sig til i den sociale dialog, fordi »deres chef« antager form af en svingende, spredt gruppe af ansigtsløse aktionærer,

| — | medarbejderne kommer til at konkurrere med hinanden:






  — | på verdensplan pga. den produktive og den finansielle kapitals stærke mobilitet og fordoblingen i antallet af arbejdere, der deltager i økonomien efter Sovjetblokkens sammenbrud og fremkosten af andre lande, bl.a. Kina og Indien, på den internationale skueplads, |
| --- | --- | --- |

—

medarbejderne kommer til at konkurrere med hinanden:

—

på verdensplan pga. den produktive og den finansielle kapitals stærke mobilitet og fordoblingen i antallet af arbejdere, der deltager i økonomien efter Sovjetblokkens sammenbrud og fremkosten af andre lande, bl.a. Kina og Indien, på den internationale skueplads,

| — | på nationalt plan som følge af arbejdsløshedsraten og knopskydningen af arbejdspladser af meget ringe kvalitet, som øger værdien af kvalitetsstillinger og uddannelsesparadokset; på den ene side er det god tone at pege på behovet for uddannelse og skævheden mellem stillinger og færdigheder, på den anden anser næsten hver tredje medarbejder sig for overkvalificeret i forhold til de krav, som stilles i deres nuværende job; de mindst kvalificerede arbejdere og midlertidigt ansatte tilbydes ikke tilstrækkeligt med uddannelse, |
| --- | --- |

—

på nationalt plan som følge af arbejdsløshedsraten og knopskydningen af arbejdspladser af meget ringe kvalitet, som øger værdien af kvalitetsstillinger og uddannelsesparadokset; på den ene side er det god tone at pege på behovet for uddannelse og skævheden mellem stillinger og færdigheder, på den anden anser næsten hver tredje medarbejder sig for overkvalificeret i forhold til de krav, som stilles i deres nuværende job; de mindst kvalificerede arbejdere og midlertidigt ansatte tilbydes ikke tilstrækkeligt med uddannelse,

| — | denne konkurrence mellem medarbejderne skærpes af det forhold, at medarbejdermobiliteten er forholdsvis begrænset pga. bibeholdelsen af overgangsperioder i lovgivningerne om økonomisk migration, hvorefter en udlændings adgang til arbejdsmarkedet betinges af mangel på arbejdskraft inden for visse fag (politiske restriktioner) eller manglen på reelle fremskridt mht. muligheder for at overføre pensionsrettigheder eller overophedning på ejendomsmarkedet (socioøkonomiske restriktioner) eller utilstrækkelig sproglig viden (kulturelle restriktioner). |
| --- | --- |

—

denne konkurrence mellem medarbejderne skærpes af det forhold, at medarbejdermobiliteten er forholdsvis begrænset pga. bibeholdelsen af overgangsperioder i lovgivningerne om økonomisk migration, hvorefter en udlændings adgang til arbejdsmarkedet betinges af mangel på arbejdskraft inden for visse fag (politiske restriktioner) eller manglen på reelle fremskridt mht. muligheder for at overføre pensionsrettigheder eller overophedning på ejendomsmarkedet (socioøkonomiske restriktioner) eller utilstrækkelig sproglig viden (kulturelle restriktioner).

| 5.2.3 | Der må findes en ny balance mellem aktionærer og medarbejdere. Udover den skæve fordeling af BNP på »kapital« og »arbejde« og de tidligere nævnte forhold kommer ubalancen også til udtryk i den eksponentielle udvikling på de finansielle markeder og børsmarkederne i de seneste år, som står i grel modsætning til arbejdsretten, der har bevæget sig i modsat retning og ikke yder medarbejderne tilstrækkelig beskyttelse (hverken i henseende til f.eks. kontraktvilkår eller videreuddannelse (25)). Det vidner om, at fleksibilitet (og større usikkerhed) nu er ved at blive til en variabel for virksomhederne.
  Udvikling efter social »del-model« | | Børsværdi/BNP | Arbejdstagerbeskyttelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnit | Land | 1990 | 2003 | 1990 | 2003 |
| Angelsaksisk model | UK, USA, Can, Aus | 54 | 119 | 0,63 | 0,73 |
| Skandinavisk model | Fin, Dk, Sv | 28 | 85 | 2,71 | 1,89 |
| Fastlandsmodel | Fr, De, At, B, Nl | 30 | 59 | 2,79 | 2,30 |
| Middelhavsmodel | It, Sp, El | 16 | 57 | 3,67 | 2,61 |
| Japan | | 98 | 70 | 2,10 | 1,84 |
| NB: Der foreligger ingen oplysninger for de nye medlemsstater. |

5.2.3

Der må findes en ny balance mellem aktionærer og medarbejdere. Udover den skæve fordeling af BNP på »kapital« og »arbejde« og de tidligere nævnte forhold kommer ubalancen også til udtryk i den eksponentielle udvikling på de finansielle markeder og børsmarkederne i de seneste år, som står i grel modsætning til arbejdsretten, der har bevæget sig i modsat retning og ikke yder medarbejderne tilstrækkelig beskyttelse (hverken i henseende til f.eks. kontraktvilkår eller videreuddannelse (25)). Det vidner om, at fleksibilitet (og større usikkerhed) nu er ved at blive til en variabel for virksomhederne.

Udvikling efter social »del-model«

Børsværdi/BNP

Arbejdstagerbeskyttelse

Gennemsnit

Land

1990

2003

1990

2003

Angelsaksisk model

UK, USA, Can, Aus

54

119

0,63

0,73

Skandinavisk model

Fin, Dk, Sv

28

85

2,71

1,89

Fastlandsmodel

Fr, De, At, B, Nl

30

59

2,79

2,30

Middelhavsmodel

It, Sp, El

16

57

3,67

2,61

Japan

98

70

2,10

1,84

NB: Der foreligger ingen oplysninger for de nye medlemsstater.

Arbejdstagerbeskyttelsen udtrykkes gennem indikatoren »EPL version 1« beregnet (for 1990, 1998 og 2003) af OECD. Den omfatter bestemmelserne om beskyttelse af faste og midlertidige stillinger. Jo mere tallet nærmer sig 0, jo ringere er bestemmelserne om arbejdstagerbeskyttelse. (EPL version 2 indbefatter oplysninger om kollektive afskedigelser, men gør det ikke muligt at gå tilbage til 1990).

| 5.2.4 | Lønmodtageraktionærkredsen er nok vokset, men den omfatter langt fra samtlige lønmodtagere, idet den hovedsagelig og i uforholdsmæssigt omfang (set i forhold til deres andel af samtlige lønmodtagere) består af dem med de højeste indtægter (som regel overordnede ledere). |
| --- | --- |

5.2.4

Lønmodtageraktionærkredsen er nok vokset, men den omfatter langt fra samtlige lønmodtagere, idet den hovedsagelig og i uforholdsmæssigt omfang (set i forhold til deres andel af samtlige lønmodtagere) består af dem med de højeste indtægter (som regel overordnede ledere).

| 5.2.5 | Da de økonomiske systemer formes af det historiske forløb (jf. punkt 3.3), er det let at forstå, at konvergensen mellem corporate governance-modellerne (jf. pkt. 3.1 og 3.2) ikke har haft nogen særlig synlig effekt på det europæiske fastland mht. bekæmpelse af arbejdsløshed, selvom den europæiske sociale model beror på en social markedsøkonomi, der forudsætter en partnerskabstilgang i bred forstand, som omfatter andet og mere end aktionærernes interesser alene. |
| --- | --- |

5.2.5

Da de økonomiske systemer formes af det historiske forløb (jf. punkt 3.3), er det let at forstå, at konvergensen mellem corporate governance-modellerne (jf. pkt. 3.1 og 3.2) ikke har haft nogen særlig synlig effekt på det europæiske fastland mht. bekæmpelse af arbejdsløshed, selvom den europæiske sociale model beror på en social markedsøkonomi, der forudsætter en partnerskabstilgang i bred forstand, som omfatter andet og mere end aktionærernes interesser alene.

| 5.3 | Det er nu flere år siden, at vi bevægede os ind i en fase med stærk løntilbageholdenhed (26) som følge af skærpet international konkurrence og rentabilitetskrav. Det er dog ikke alle socio-professionelle grupper, der berøres af dette fænomen. |
| --- | --- |

5.3

Det er nu flere år siden, at vi bevægede os ind i en fase med stærk løntilbageholdenhed (26) som følge af skærpet international konkurrence og rentabilitetskrav. Det er dog ikke alle socio-professionelle grupper, der berøres af dette fænomen.

| 5.3.1 | Derfor bør Kommissionen, Eurostat og ECB i stil med USA (27) finpudse deres statistikker ved at opdele dem i (i det mindste) kvintiler (28), så det bedre kan kortlægges, hvilke kategorier af medarbejdere (meget højt lønnede, meget lavt lønnede og gruppen herimellem) der er årsag til stigningerne i den samlede lønmasse og i bredere forstand i indkomsterne, således at der fremkommer et klarere billede af risiciene for prisstabilitet, idet det formodes, at personerne i de forskellige kategorier ikke har den samme forbrugstilbøjelighed (29). (jf. tillige 4.8.4) |
| --- | --- |

5.3.1

Derfor bør Kommissionen, Eurostat og ECB i stil med USA (27) finpudse deres statistikker ved at opdele dem i (i det mindste) kvintiler (28), så det bedre kan kortlægges, hvilke kategorier af medarbejdere (meget højt lønnede, meget lavt lønnede og gruppen herimellem) der er årsag til stigningerne i den samlede lønmasse og i bredere forstand i indkomsterne, således at der fremkommer et klarere billede af risiciene for prisstabilitet, idet det formodes, at personerne i de forskellige kategorier ikke har den samme forbrugstilbøjelighed (29). (jf. tillige 4.8.4)

6.   F&U og innovation

| 6.1 | Da institutionelle investorer er tilbøjelige til at efterligne hinanden i investeringsbeslutninger, er det muligt, at dette vil føre til overinvesteringer i visse sektorer og samtidig til underinvesteringer i andre, således som det fremgik under børskrisen 2000-2001. |
| --- | --- |

6.1

Da institutionelle investorer er tilbøjelige til at efterligne hinanden i investeringsbeslutninger, er det muligt, at dette vil føre til overinvesteringer i visse sektorer og samtidig til underinvesteringer i andre, således som det fremgik under børskrisen 2000-2001.

| 6.2 | De skandinaviske lande er et eksempel på, at det er muligt at kombinere høje sociale og teknologiske resultater med et finansielt system, der mere er baseret på banker end på børser. |
| --- | --- |

6.2

De skandinaviske lande er et eksempel på, at det er muligt at kombinere høje sociale og teknologiske resultater med et finansielt system, der mere er baseret på banker end på børser.

| 6.3 | Private kapitalfonde tilfører nok den risikokapital, der er nødvendig for at mindre virksomheder kan igangsætte nye aktiviteter (start-up), men dette område har haft aftagende betydning igennem flere år (i 2003: under 10 % af deres investeringer) (30). De private kapitalfondes virksomhed koncentreres derimod stadig mere om buy-outs, dvs. virksomhedsopkøb (i 2003: over 60 %) (jf. kapitlet om »Løftestangseffekter og systemiske risici«). Denne tendens vil heller næppe formå at sætte skub i investeringerne, idet de private kapitalfonde, pga. de risici som knytter sig til denne aktivitet, som prioritet har at betale tilbage og at aflønne aktionærerne snarere end at investere på lang sigt. |
| --- | --- |

6.3

Private kapitalfonde tilfører nok den risikokapital, der er nødvendig for at mindre virksomheder kan igangsætte nye aktiviteter (start-up), men dette område har haft aftagende betydning igennem flere år (i 2003: under 10 % af deres investeringer) (30). De private kapitalfondes virksomhed koncentreres derimod stadig mere om buy-outs, dvs. virksomhedsopkøb (i 2003: over 60 %) (jf. kapitlet om »Løftestangseffekter og systemiske risici«). Denne tendens vil heller næppe formå at sætte skub i investeringerne, idet de private kapitalfonde, pga. de risici som knytter sig til denne aktivitet, som prioritet har at betale tilbage og at aflønne aktionærerne snarere end at investere på lang sigt.

| 6.4 | Udover F&U er de såkaldte »underforståede« (31) samspil en stadig vigtigere konkurrencefaktor for alle virksomheder. Underforstået samspil indebærer udveksling af information, formulering af holdninger, koordinering og opfølgning på andre aktiviteter samt kombinerer forskellige former for viden i form af udvekslinger (af varer, tjenester og information) med andre medarbejdere, kunder og leverandører. Medarbejdere med disse typer færdigheder tegner sig i dag for mellem 25 og 50 % af arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

6.4

Udover F&U er de såkaldte »underforståede« (31) samspil en stadig vigtigere konkurrencefaktor for alle virksomheder. Underforstået samspil indebærer udveksling af information, formulering af holdninger, koordinering og opfølgning på andre aktiviteter samt kombinerer forskellige former for viden i form af udvekslinger (af varer, tjenester og information) med andre medarbejdere, kunder og leverandører. Medarbejdere med disse typer færdigheder tegner sig i dag for mellem 25 og 50 % af arbejdsstyrken.

| 6.4.1 | Hvis virksomhederne ønsker at blive mere konkurrencedygtige, kan de ikke længere nøjes med at standardisere arbejdsindsatsen blandt deres medarbejdere eller erstatte dem med maskiner. Tværtimod er de nødt til at fjerne organisatoriske hindringer, skabe et tillidsklima, ikke blot mellem medarbejderne indbyrdes, men også mellem disse og virksomheden selv, og sætte dem i stand til at træffe afgørelser og kommunikere hurtigt og let. Det følger heraf, at deres styrke ligger i den kollektive, virksomhedsspecifikke viden, der opstår i tidens løb. |
| --- | --- |

6.4.1

Hvis virksomhederne ønsker at blive mere konkurrencedygtige, kan de ikke længere nøjes med at standardisere arbejdsindsatsen blandt deres medarbejdere eller erstatte dem med maskiner. Tværtimod er de nødt til at fjerne organisatoriske hindringer, skabe et tillidsklima, ikke blot mellem medarbejderne indbyrdes, men også mellem disse og virksomheden selv, og sætte dem i stand til at træffe afgørelser og kommunikere hurtigt og let. Det følger heraf, at deres styrke ligger i den kollektive, virksomhedsspecifikke viden, der opstår i tidens løb.

| 6.4.2 | Virksomhederne råder i dag over en bred manøvremargen til at forbedre produktiviteten blandt medarbejdere, der er involveret i underforståede samspil, hvilket i mindre grad gælder for andre typer medarbejdere. Dette kommer til udtryk i de stærkt forskellige resultater, der opnås i sektorer, hvor denne type jobs er hyppigt forekommende. Den sociale dialog på sektorplanet kan spille en rolle på dette område ved at skabe mulighed for udveksling af erfaringer mellem virksomheder, f.eks. på seminarer og via undersøgelser. |
| --- | --- |

6.4.2

Virksomhederne råder i dag over en bred manøvremargen til at forbedre produktiviteten blandt medarbejdere, der er involveret i underforståede samspil, hvilket i mindre grad gælder for andre typer medarbejdere. Dette kommer til udtryk i de stærkt forskellige resultater, der opnås i sektorer, hvor denne type jobs er hyppigt forekommende. Den sociale dialog på sektorplanet kan spille en rolle på dette område ved at skabe mulighed for udveksling af erfaringer mellem virksomheder, f.eks. på seminarer og via undersøgelser.

| 6.4.3 | Denne vægt på virksomhedernes specifikke kompetenceområder opkaster spørgsmål vedrørende flexicurity, som forudsætter en almen uddannelse for at kunne finde beskæftigelse i en anden virksomhed, der måske er aktiv inden for en anden sektor end den, som medarbejderen forlader. |
| --- | --- |

6.4.3

Denne vægt på virksomhedernes specifikke kompetenceområder opkaster spørgsmål vedrørende flexicurity, som forudsætter en almen uddannelse for at kunne finde beskæftigelse i en anden virksomhed, der måske er aktiv inden for en anden sektor end den, som medarbejderen forlader.

7.   Løftestangseffekter og systemiske risici

| 7.1 | De buy-outs, som nogle typer private kapitalfonde foretager, er spekulationsprægede, bygger på gældsætning og på en satsning på, at det overskud, som målfirmaet opnår, kan bruges til at betale lånet tilbage og skabe en betydelig merværdi i løbet af 5 år. |
| --- | --- |

7.1

De buy-outs, som nogle typer private kapitalfonde foretager, er spekulationsprægede, bygger på gældsætning og på en satsning på, at det overskud, som målfirmaet opnår, kan bruges til at betale lånet tilbage og skabe en betydelig merværdi i løbet af 5 år.

| 7.2 | I 1995 tegnede disse transaktioner sig i landene på det europæiske fastland for 0,6 % af BNP, men i 2005 for hele 3 % (32). For Storbritannien er tallene 1 og 7 %. Buy-outs udgør hovedparten (70 %) af de private kapitalfondes virksomhed, mens tilførsel af venturekapital er faldende (5 % i 2005). |
| --- | --- |

7.2

I 1995 tegnede disse transaktioner sig i landene på det europæiske fastland for 0,6 % af BNP, men i 2005 for hele 3 % (32). For Storbritannien er tallene 1 og 7 %. Buy-outs udgør hovedparten (70 %) af de private kapitalfondes virksomhed, mens tilførsel af venturekapital er faldende (5 % i 2005).

| 7.2.1 | I andet halvår 2006 slog centralbankerne (ECB, Bank of England) og kreditvurderingsselskaberne (Standard and Poor's) alarm flere gange som reaktion på overophedningen i denne sektor (500 mia. $), som i 2005 rejste 70 mia. $ mere end året før. De anførte en systemisk risiko som følge af den kraftige forøgelse af selskabernes gældsætning og den voldsomme stigning i junk bonds, som nåede op på faretruende niveauer. |
| --- | --- |

7.2.1

I andet halvår 2006 slog centralbankerne (ECB, Bank of England) og kreditvurderingsselskaberne (Standard and Poor's) alarm flere gange som reaktion på overophedningen i denne sektor (500 mia. $), som i 2005 rejste 70 mia. $ mere end året før. De anførte en systemisk risiko som følge af den kraftige forøgelse af selskabernes gældsætning og den voldsomme stigning i junk bonds, som nåede op på faretruende niveauer.

| 7.2.2 | Der er her tale om et dilemma for de monetære myndigheder, idet enhver rentestigning som søger at bremse denne aktivitet, samtidig vil betyde undergangen for virksomheder, der i dag overlever i kraft af det samlede likviditetsoverskud. |
| --- | --- |

7.2.2

Der er her tale om et dilemma for de monetære myndigheder, idet enhver rentestigning som søger at bremse denne aktivitet, samtidig vil betyde undergangen for virksomheder, der i dag overlever i kraft af det samlede likviditetsoverskud.

| 7.2.3 | Buy-outs rejser to spørgsmål mere, som ganske vist er af en helt anden karakter, men som er lige så vigtige:






  — | Hvis transaktionen gennemføres ved at oprette et holdingselskab, finder direktivet om information og høring af arbejdstagerne ikke anvendelse. Dette medfører en lavere deltagelse af disse arbejdstagere, som andrager flere hundrede tusinder i Europa. |
| --- | --- | --- |

7.2.3

Buy-outs rejser to spørgsmål mere, som ganske vist er af en helt anden karakter, men som er lige så vigtige:

—

Hvis transaktionen gennemføres ved at oprette et holdingselskab, finder direktivet om information og høring af arbejdstagerne ikke anvendelse. Dette medfører en lavere deltagelse af disse arbejdstagere, som andrager flere hundrede tusinder i Europa.

| — | Via LBO (leveraged buy-outs) kan investeringsfonde på vegne af det selskab, som det har købt, opnå bestyrelsesposter i større europæiske koncerner, der er aktive i afgørende sektorer såsom luft- og rumfartsindustrien. Da visse fonde af amerikansk oprindelse har særligt snævre forbindelser til den politiske magt og efterretningstjenesten i USA, opstår der en fare for EU's teknologiske, militære og politiske uafhængighed, da medlemskab af bestyrelsen giver adgang til fortrolige oplysninger (33). |
| --- | --- |

—

Via LBO (leveraged buy-outs) kan investeringsfonde på vegne af det selskab, som det har købt, opnå bestyrelsesposter i større europæiske koncerner, der er aktive i afgørende sektorer såsom luft- og rumfartsindustrien. Da visse fonde af amerikansk oprindelse har særligt snævre forbindelser til den politiske magt og efterretningstjenesten i USA, opstår der en fare for EU's teknologiske, militære og politiske uafhængighed, da medlemskab af bestyrelsen giver adgang til fortrolige oplysninger (33).

| 7.3 | Generelt set er der flere forhold, som øger de private kapitalfondes gennemsnitsafkast. Da de ikke er underkastet nogen rapporteringsforpligtelser, er det kun de bedste private kapitalfonde der gør rede for deres resultater, mens de fonde, der forsvinder på grund af dårlige resultater, fjernes fra databaserne. Det fremgår af en undersøgelse fra Citygroup, at hvis disse forhold medregnes, ligger afkastet over ti år lavere end for en kurv af mellemstore aktieselskaber. Medtagning af forvaltningsudgifterne og udgifterne til investering i disse illikvide aktiver er også med til at reducere de offentliggjorte afkast (34). |
| --- | --- |

7.3

Generelt set er der flere forhold, som øger de private kapitalfondes gennemsnitsafkast. Da de ikke er underkastet nogen rapporteringsforpligtelser, er det kun de bedste private kapitalfonde der gør rede for deres resultater, mens de fonde, der forsvinder på grund af dårlige resultater, fjernes fra databaserne. Det fremgår af en undersøgelse fra Citygroup, at hvis disse forhold medregnes, ligger afkastet over ti år lavere end for en kurv af mellemstore aktieselskaber. Medtagning af forvaltningsudgifterne og udgifterne til investering i disse illikvide aktiver er også med til at reducere de offentliggjorte afkast (34).

| 7.4 | Hedgefonde er en industri på over 1,5 trillioner dollars. Fondene er ikke nye, men har fået et særligt stort omfang i de seneste 20 år. Sektoren står over for et pres fra investorer, såsom pensionsfonde, for at få dem til at blive mere gennemsigtige. Kravet herom førte for nylig til, at kreditvurderingsselskaber indførte et system med kredit- og risikovurdering. |
| --- | --- |

7.4

Hedgefonde er en industri på over 1,5 trillioner dollars. Fondene er ikke nye, men har fået et særligt stort omfang i de seneste 20 år. Sektoren står over for et pres fra investorer, såsom pensionsfonde, for at få dem til at blive mere gennemsigtige. Kravet herom førte for nylig til, at kreditvurderingsselskaber indførte et system med kredit- og risikovurdering.

| 7.4.1 | På grund af deres enorme finansielle vægt øver hedgefonde stor indflydelse på de finansielle markeder og børs- og pengemarkederne, hvilket giver anledning til følgende nærmere betragtninger:






  — | De amerikanske, engelske og europæiske tilsynsmyndigheder har for nylig gentaget deres bekymring for, at investeringsbanker giver hedgefonde mulighed for at øge deres låntagning ved at benytte en relativt illikvid sikkerhedsstillelse, hvis værdi følgelig kan falde hurtigt i tilfælde af en finansiel krise. De rejser også spørgsmålet om offshore-selskaber, der spekulerer i kraft af en løftestangsvirkning, og som sætter amerikanske banker i stand til at øge deres kreditter til hedgefonde ud over lovens grænser, |
| --- | --- | --- |

7.4.1

På grund af deres enorme finansielle vægt øver hedgefonde stor indflydelse på de finansielle markeder og børs- og pengemarkederne, hvilket giver anledning til følgende nærmere betragtninger:

—

De amerikanske, engelske og europæiske tilsynsmyndigheder har for nylig gentaget deres bekymring for, at investeringsbanker giver hedgefonde mulighed for at øge deres låntagning ved at benytte en relativt illikvid sikkerhedsstillelse, hvis værdi følgelig kan falde hurtigt i tilfælde af en finansiel krise. De rejser også spørgsmålet om offshore-selskaber, der spekulerer i kraft af en løftestangsvirkning, og som sætter amerikanske banker i stand til at øge deres kreditter til hedgefonde ud over lovens grænser,

| — | Hedgefonde er også aktive inden for »carry trade«, dvs. transaktioner, hvor investorerne optager lån i valutaer med lav rente (f.eks. yen eller schweizerfrancs) for at investere i valutaer, der giver en højere rente (australske dollars). Stadig flere banker, herunder Den Internationale Betalingsbank (BIS) og økonomer er overbevist om, at denne stærkt givtige aktivitet for hedgefondene er en medvirkende årsag til yen'ens svaghed; yen faldt sidst i januar til det laveste niveau i fire år over for amerikanske dollar. En pludselig ændring i interessen (efter en forhøjelse af den japanske rente som følge af den japanske økonomis styrke) for den japanske valuta kunne medføre en finansiel krise. Barclays Capital skønner, at spekulative carry trade-transaktioner anslås at befinde sig på deres højeste niveau siden den russiske krise i 1998... |
| --- | --- |

—

Hedgefonde er også aktive inden for »carry trade«, dvs. transaktioner, hvor investorerne optager lån i valutaer med lav rente (f.eks. yen eller schweizerfrancs) for at investere i valutaer, der giver en højere rente (australske dollars). Stadig flere banker, herunder Den Internationale Betalingsbank (BIS) og økonomer er overbevist om, at denne stærkt givtige aktivitet for hedgefondene er en medvirkende årsag til yen'ens svaghed; yen faldt sidst i januar til det laveste niveau i fire år over for amerikanske dollar. En pludselig ændring i interessen (efter en forhøjelse af den japanske rente som følge af den japanske økonomis styrke) for den japanske valuta kunne medføre en finansiel krise. Barclays Capital skønner, at spekulative carry trade-transaktioner anslås at befinde sig på deres højeste niveau siden den russiske krise i 1998...

| 7.5 | Derivater gør det muligt for banker at holde risici uden for deres balance ved at konvertere dem til komplekse finansielle produkter, der gøres til genstand for transaktioner. Herved spredes risikoen, men den breder sig til hele økonomien og til aktører, som ikke nødvendigvis er underkastet forsigtighedsregler. |
| --- | --- |

7.5

Derivater gør det muligt for banker at holde risici uden for deres balance ved at konvertere dem til komplekse finansielle produkter, der gøres til genstand for transaktioner. Herved spredes risikoen, men den breder sig til hele økonomien og til aktører, som ikke nødvendigvis er underkastet forsigtighedsregler.

| 7.5.1 | Selvom den statistiske sandsynlighed for et større finansielt chok med systemiske konsekvenser er aftaget med tiden, er et chok stadig sandsynligt, og skaden vil blive endnu større end tidligere bl.a. pga. de snævrere forbindelser mellem institutioner og markeder som følge af finansielle innovationer, der har muliggjort en bedre integrering af markeder og fusions- og opkøbstransaktioner i bank- og forsikringssektoren (35). |
| --- | --- |

7.5.1

Selvom den statistiske sandsynlighed for et større finansielt chok med systemiske konsekvenser er aftaget med tiden, er et chok stadig sandsynligt, og skaden vil blive endnu større end tidligere bl.a. pga. de snævrere forbindelser mellem institutioner og markeder som følge af finansielle innovationer, der har muliggjort en bedre integrering af markeder og fusions- og opkøbstransaktioner i bank- og forsikringssektoren (35).

| 7.5.2 | På baggrund af løftestangseffekten, som er steget voldsomt i de seneste år, og som pr. definition ikke figurerer på balancen, er det umuligt at vurdere, hvor store beløb der reelt står på spil, og hvilken risiko det økonomiske system er udsat for. |
| --- | --- |

7.5.2

På baggrund af løftestangseffekten, som er steget voldsomt i de seneste år, og som pr. definition ikke figurerer på balancen, er det umuligt at vurdere, hvor store beløb der reelt står på spil, og hvilken risiko det økonomiske system er udsat for.

Bruxelles, den 26. september 2007

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  »Revision af det indre marked«, CESE — INT/332.

1

(2)  Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) — EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3-18.

2

(3)  Som det fremgik på Kommissionens konference i marts 2007 om »Increasing financial capability« indeholder Sandler-rapporten til den engelske finansminister, Gordon Brown, interessante oplæg til overvejelser.

3

(4)  Jf. bl.a. »United Nations Environment Programme Finance Initiative« (UNEPFI) og rapporten »A legal framework for the integration of environmental, social and governance issues into institutionnal investment« (2005).

4

(5)  Jf. bl.a. »United Nations Environment Programme Finance Initiative« (UNEPFI) og rapporten »A legal framework for the integration of environmental, social and governance issues into institutionnal investment« (2005).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab — Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om arbejdstagerrepræsentation — EFT L 80 af 23.03.2002, s. 29-34.

6

(7)  Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter — EFT L 82 af 22.03.2001, s. 16-20.

7

(8)  Jf. bl.a. EUT C 309 af 16. december 2006»Fremtiden for forsyningspligtydelser«.

8

(9)  »Hvis kapitalbevægelser til eller fra tredjelande under ganske særlige omstændigheder medfører eller truer med at medføre alvorlige vanskeligheder for Den Økonomiske og Monetære Unions funktion, kan Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af ECB, træffe beskyttelsesforanstaltninger for en periode på højst seks måneder over for tredjelande, hvis sådanne foranstaltninger er strengt nødvendige«.

9

(10)  Heraf 8 for internationale kommercielle transaktioner.

10

Kilde: François Morin, »Le Nouveau mur de l'argent: Essai sur la finance globalisée«, 2006.

François Morin, »Le Nouveau mur de l'argent: Essai sur la finance globalisée«, 2006

(11)  En forenklet beskrivelse af nogle af forskellene på hedgefonde og private kapitalfonde. Hedgefonde opererer med omsættelige aktiver: det kan være aktier, men også råvarer, kreditderivater mv. De anvender flere typer strategier for at nå deres mål, som er et absolut afkast. Når de investerer i en virksomhed, nøjes de med en lille procentdel af aktierne, men de udøver en aktivisme for at påvirke virksomhedens valg. Private kapitalfonde søger at trække værdier ud og deres fremgangsmåde består hovedsagelig i lånefinansierede virksomhedsopkøb. En virksomhed, der afnoteres, er ikke længere underkastet offentlighedsforpligtelser. De trækker deres investering ud af virksomheden efter nogle års forløb efter en gennemgribende omstrukturering.

11

(12)  M. Aglieta »The surge in private equity«, 2007.

12

(13)  James Shinn, »Private profit or public purpose? Shallow convergence on the shareholder model«, Princeton University, 2001. Undersøgelser af 14 lande: USA, Storbritannien; Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien; Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore og Taiwan; Roger M. Baker, »Insiders, outsiders, and change in European corporate gouvernance«, University of Oxford, 2006.

13

(14)  J. Peyrelevade, »Le capitalisme total«, 2005, s. 39-42.

14

(15)  BIPE, jf. ovenfor. Den andel af husholdningernes finansielle formue, som er investeret i aktier, gensidige fonde, livsforsikring og pensioner, mere end fordobledes i Tyskland, Italien og Frankrig mellem 1980 og 1998 og nåede op på næsten 50 % i de første to lande og 66 % i det tredje. Selv om stigningen i Storbritannien havde et højere udgangspunkt, viste disse produkter alligevel en stigning fra 52 til 76 %.

15

(16)  BIPE, »La montée en puissance des investisseurs institutionnels: implications réglementaires«. Studie gennemført for det franske senat, januar 2003.

16

(17)  Jf. bl.a. S. M. Bilger ogd K. F. Hallock »Mass layoffs and CEO turnover«, 2005 og Chicago Fed Letter »Assessing the impact of job loss on workers and firms«, april 2006.

17

(18)  Det danske skatteministerium, »Status på SKATs kontrolindsats vedrørende kapitalfondes overtagelse af 7 danske koncerner«, marts 2007.

18

(19)  Watson Wyatt, »Corporate directors give executive pay model mixed reviews«, juni 2006.

19

(20)  D. Plihon, »Précarité et flexibilité du travail, avatars de la mondialisation du capital«, 2006.

20

(21)  KOM(2003) 728 endelig, »Forbedring af kvaliteten i arbejdet: en gennemgang af den seneste udvikling«.

21

(22)  Selvom den menneskelige kapital i stadig højere grad udpeges som en faktor, der bidrager til konkurrencedygtigheden i en videnøkonomi, er det overraskende, at den ikke optræder som en aktivpost på virksomhedernes statusopgørelse.

22

(23)  European Working Conditions Observatory, »Fourth European Working Conditions Survey«, 2007, s. 49.

23

(24)  Jf. pkt. 6.4 ff.

24

(25)  European Working Conditions Observatory, »Fourth European Working Conditions Survey«, 2007, s. 49.

25

(26)  European Commission, »The contribution of labour cost developments to price stability and competitiveness adjustment in the Euro Area« in Quarterly Report on the Euro Area, volume 6 no1, 2007.

26

o

(27)  Jf. de treårige undersøgelser »US Survey of Consumer Finances«.

27

(28)  Indkomstfordeling inddelt i stigende rækkefølge og opdelt i 5 dele, som hver indeholder det samme antal iagttagelser.

28

(29)  Flere nylige undersøgelser har peget i denne retning; som eksempel kan nævnes T. Piketty, E. Saez: »The evolution of top incomes: a historical and international perspective«, American Economic Review, 2006.

29

(30)  Deutsche Bank Research, »Private equity in Europe«, januar 2005.

30

(31)  The McKinsey Quarterly, »Competitive advantage from better interactions«, 2006, number 2.

31

(32)  Adrian Blundell-Wignall, »Private Equity Trends and Issues«, OCDE, 2007.

32

(33)  B. Carayon, »Patriotisme économique: de la guerre à la paix économique«, 2006, s. 119.

33

(34)  House of Commons, Treasury Committee: »Private equity: tenth report of session 2006-07«.

34

(35)  Financial Times, 30. januar 2007.

35

---

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Forkastede ændringsforslag

Følgende ændringsforslag, der opnåede mere en en fjerdedel af de afgivne stemmer, blev forkastet under den generelle debat (FO's artikel 54, stk. 3):

Punkt 5.1 og 5.1.1

Punkt 5.1 og 5.1.1 erstattes af følgende nye punkt 5.1

| »5.1 | Selvom de høje udbytter, der udbetales til aktionærerne, hidtil har været begrundet i den risiko, der knytter sig til de transaktioner, som de investerer deres kapital i, er dette arguments grundlag sat på hård prøve af de seneste års udviklinger. |
| --- | --- |

»5.1

| 5.1.1 | Deres forpligtelser er nemlig begrænset ene og alene til deres egne indskud, og omsætteligheden af deres aktiv, som hænger sammen med den stigende likviditet på finans- og børsmarkederne som følge af disses globalisering og indførelsen af nye teknologier, medfører en stærk begrænsning af risikoniveauet og giver dem samtidig enestående exit- og spredningsmuligheder. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1 | Udbyttet til aktionærerne bør være afstemt efter virksomhedernes resultater.« |
| --- | --- |

5.1

Begrundelse

De to punkter er for kritiske i forhold til, at aktionærerne har en vigtig funktion i virksomheders udvikling. At fremføre, at »deres forpligtelser er ... begrænset ene og alene til deres egne indskud« er det samme som at nedvurdere den risiko, det er at investere på finans- og børsmarkederne. Den seneste krise på disse markeder afkræfter også påstanden om, at »disses globalisering og indførelsen af nye teknologier, medfører en stærk begrænsning af risikoniveauet«. At begrænse udbyttet til aktionærerne kan indvirke negativt på udviklingen af børsmarkederne.

Afstemningsresultat

Stemmer for: 65

Stemmer imod: 70

Stemmer hverken for eller imod: 13

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/106

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Økonomiske foranstaltninger til fremme af EU's industrielle strategi«

(2008/C 10/24)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 17. januar 2007 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om Økonomiske foranstaltninger til fremme af EU's industrielle strategi.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Susanna Florio til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 129 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og henstillinger

| 1.1 | Målene om vækst, innovation og beskæftigelse, som blev bragt frem i lyset af Lissabon-dagsordenen i foråret 2000, bør går hånd i hånd med revurdering og fremme af erhvervspolitikkernes rolle i Europa. Det er nødvendigt at indføre koordineringsformer, som gør det muligt for europæisk industri at spille en central rolle i løsningen af globaliseringens udfordringer; det skal ske under respekt for stabilitets- og vækstpagten og samtidig med, at det indre marked konsolideres.
  Prioriterede områder af interesse for Fællesskabet eller det overnationale plan bør udpeges blandt de strategiske mål og støttes med passende økonomiske instrumenter. De mellem- og langfristede erhvervsstrategier er hovedsagelig et europæisk anliggende, hvorimod den konkrete anvendelse og gennemførelse hviler på medlemsstaterne.
  Den fælles mønt og det indre marked er glimrende instrumenter, men er ikke mål i sig selv; målene er og bliver dem, som er fastlagt i traktaten: økonomisk og social fremgang og et højt beskæftigelsesniveau.
  På baggrund af ovennævnte mener EØSU, at hvad angår økonomiske politikker til fremme af den europæiske erhvervsstrategi, bør indsatsen koncentreres på følgende områder: |
| --- | --- |

1.1

Målene om vækst, innovation og beskæftigelse, som blev bragt frem i lyset af Lissabon-dagsordenen i foråret 2000, bør går hånd i hånd med revurdering og fremme af erhvervspolitikkernes rolle i Europa. Det er nødvendigt at indføre koordineringsformer, som gør det muligt for europæisk industri at spille en central rolle i løsningen af globaliseringens udfordringer; det skal ske under respekt for stabilitets- og vækstpagten og samtidig med, at det indre marked konsolideres.

Prioriterede områder af interesse for Fællesskabet eller det overnationale plan bør udpeges blandt de strategiske mål og støttes med passende økonomiske instrumenter. De mellem- og langfristede erhvervsstrategier er hovedsagelig et europæisk anliggende, hvorimod den konkrete anvendelse og gennemførelse hviler på medlemsstaterne.

Den fælles mønt og det indre marked er glimrende instrumenter, men er ikke mål i sig selv; målene er og bliver dem, som er fastlagt i traktaten: økonomisk og social fremgang og et højt beskæftigelsesniveau.

På baggrund af ovennævnte mener EØSU, at hvad angår økonomiske politikker til fremme af den europæiske erhvervsstrategi, bør indsatsen koncentreres på følgende områder:

| 1.2 | De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og Lissabon-dagsordenen. De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik bør, selvom de er et retningsgivende og koordinerende instrument i den økonomiske politik, i større omfang integreres med Lissabon-dagsordenens initiativer og lægge op til investeringer i innovation og i ny teknologi i industrisektoren, under hensyntagen til de enkelte medlemsstaters økonomiske situation. |
| --- | --- |

1.2

De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og Lissabon-dagsordenen. De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik bør, selvom de er et retningsgivende og koordinerende instrument i den økonomiske politik, i større omfang integreres med Lissabon-dagsordenens initiativer og lægge op til investeringer i innovation og i ny teknologi i industrisektoren, under hensyntagen til de enkelte medlemsstaters økonomiske situation.

| 1.3 | Den Europæiske Centralbanks rolle og politik. Den Europæiske Centralbanks (ECB) beslutninger tager først og fremmest hensyn til målet om inflationsstyring og prisstabilitet. I nogle tilfælde kan forfølgelsen af dette mål have en bremsende effekt på investeringsniveauet. ECB kunne så vidt muligt og uden at give afkald på sine prioriterede mål føre en mere fleksibel pengepolitik, der fremmer investeringerne i EU. |
| --- | --- |

1.3

Den Europæiske Centralbanks rolle og politik. Den Europæiske Centralbanks (ECB) beslutninger tager først og fremmest hensyn til målet om inflationsstyring og prisstabilitet. I nogle tilfælde kan forfølgelsen af dette mål have en bremsende effekt på investeringsniveauet. ECB kunne så vidt muligt og uden at give afkald på sine prioriterede mål føre en mere fleksibel pengepolitik, der fremmer investeringerne i EU.

| 1.4 | Den Europæiske Investeringsbanks rolle. Den Europæiske Investeringsbank bør spille en afgørende rolle i opnåelsen af økonomisk og social samhørighed og støtte den industrielle udvikling gennem incitamenter til forskning og udvikling. Samtidig bør Kommissionen udvikle nye instrumenter vedrørende makroøkonomisk politik til at fremme udbygning af industrien og industriel vækst. |
| --- | --- |

1.4

Den Europæiske Investeringsbanks rolle. Den Europæiske Investeringsbank bør spille en afgørende rolle i opnåelsen af økonomisk og social samhørighed og støtte den industrielle udvikling gennem incitamenter til forskning og udvikling. Samtidig bør Kommissionen udvikle nye instrumenter vedrørende makroøkonomisk politik til at fremme udbygning af industrien og industriel vækst.

| 1.5 | Behov for bedre skattepolitikker. Hvad angår skattepolitik bør de administrative byrder for især små og mellemstore virksomheder mindskes, ligesom de skattemæssige foranstaltninger bør omsættes til incitamenter for investering i forskning og udvikling for virksomheder. |
| --- | --- |

1.5

Behov for bedre skattepolitikker. Hvad angår skattepolitik bør de administrative byrder for især små og mellemstore virksomheder mindskes, ligesom de skattemæssige foranstaltninger bør omsættes til incitamenter for investering i forskning og udvikling for virksomheder.

| 1.6 | Risikoen for ureguleret »finansialisering«
   (1)
  af virksomheder. Den omfattende »finansialisering« af erhvervslivet og det voksende omfang af rent spekulative investeringer i industrien udgør en risiko for de erhvervsmæssige strukturer og er ofte skadelig for produktion, beskæftigelse og social samhørighed. Der bør derfor gennemføres foranstaltninger, som effektivt kan regulere finansverdenens indtrængen i erhvervslivet. |
| --- | --- |

1.6

Risikoen for ureguleret »finansialisering«
   (1)
  af virksomheder. Den omfattende »finansialisering« af erhvervslivet og det voksende omfang af rent spekulative investeringer i industrien udgør en risiko for de erhvervsmæssige strukturer og er ofte skadelig for produktion, beskæftigelse og social samhørighed. Der bør derfor gennemføres foranstaltninger, som effektivt kan regulere finansverdenens indtrængen i erhvervslivet.

| 1.7 | Genlancering af den europæiske erhvervsmodel. En måde at tage kampen op mod den faldende produktion inden for fremstillingsvirksomhed og virksomhedsudflytning er at genindføre den europæiske erhvervsmodel, som er kendetegnet ved vellykkede industridistrikter og erhvervssektorer. Under alle omstændigheder må erhvervsgrundlaget bygge på såvel materielle som immaterielle infrastrukturer. Det er i EU's interesse som helhed at finansiere disse projekter.
  Da tjenesteydelser endvidere har en afgørende funktion i den europæiske økonomi, bør de interagere med erhvervslivet. Specielt tjenesteydelser rettet mod fremstillingssektoren spiller her en vital rolle. Hvis der mangler dynamik og vitalitet er i industrien, vil det ramme denne form for tjenesteydelser. |
| --- | --- |

1.7

Genlancering af den europæiske erhvervsmodel. En måde at tage kampen op mod den faldende produktion inden for fremstillingsvirksomhed og virksomhedsudflytning er at genindføre den europæiske erhvervsmodel, som er kendetegnet ved vellykkede industridistrikter og erhvervssektorer. Under alle omstændigheder må erhvervsgrundlaget bygge på såvel materielle som immaterielle infrastrukturer. Det er i EU's interesse som helhed at finansiere disse projekter.

Da tjenesteydelser endvidere har en afgørende funktion i den europæiske økonomi, bør de interagere med erhvervslivet. Specielt tjenesteydelser rettet mod fremstillingssektoren spiller her en vital rolle. Hvis der mangler dynamik og vitalitet er i industrien, vil det ramme denne form for tjenesteydelser.

| 1.8 | Forskning, udvikling og intellektuel ejendomsret. Det er allerede tydeligt, at der er behov for at forbedre resultater og investeringer i forskning og udvikling, som i øjeblikket er meget langt fra Lissabon-dagsordenens målsætninger. Også i denne sammenhæng bliver EU nødt til at øge sit økonomiske engagement. En ny erhvervsstrategi bør hvad angår investering i forskning tage hensyn til EU's nye mål vedrørende CO2-udledninger. Beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er også vigtig for europæisk industris innovationsevne og bør garanteres ved hjælp af relevante fællesskabsinstrumenter. |
| --- | --- |

1.8

Forskning, udvikling og intellektuel ejendomsret. Det er allerede tydeligt, at der er behov for at forbedre resultater og investeringer i forskning og udvikling, som i øjeblikket er meget langt fra Lissabon-dagsordenens målsætninger. Også i denne sammenhæng bliver EU nødt til at øge sit økonomiske engagement. En ny erhvervsstrategi bør hvad angår investering i forskning tage hensyn til EU's nye mål vedrørende CO2-udledninger. Beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er også vigtig for europæisk industris innovationsevne og bør garanteres ved hjælp af relevante fællesskabsinstrumenter.

| 1.9 | Uddannelse og erhvervsliv. Gensidig afhængighed og kontakt mellem erhvervsliv og uddannelsesverden er af grundlæggende betydning. Skoler og videregående uddannelsesinstitutioner bør være opmærksomme på behovet for at bibringe studerende de kvalifikationer, som erhvervslivet efterspørger. Erhvervslivet må på sin side fortælle disse institutioner, hvad det har brug for. En måde at forbedre kontakten er at etablere erhvervscentre, der ligger i fysisk nærhed af universiteterne, og at opprioritere europæiske ekspertisecentre, herunder Det Europæiske Teknologiinstitut. |
| --- | --- |

1.9

Uddannelse og erhvervsliv. Gensidig afhængighed og kontakt mellem erhvervsliv og uddannelsesverden er af grundlæggende betydning. Skoler og videregående uddannelsesinstitutioner bør være opmærksomme på behovet for at bibringe studerende de kvalifikationer, som erhvervslivet efterspørger. Erhvervslivet må på sin side fortælle disse institutioner, hvad det har brug for. En måde at forbedre kontakten er at etablere erhvervscentre, der ligger i fysisk nærhed af universiteterne, og at opprioritere europæiske ekspertisecentre, herunder Det Europæiske Teknologiinstitut.

| 1.10 | Social dialog — At indkredse synergier og inddrage alle berørte parter for at sikre vellykket gennemførelse af de industrielle ændringer kan gøre de industrielle ændringer socialt acceptable forudsat, at arbejdsmarkedets parter systematisk inddrages i foregribelsen og styringen af ændringerne, og at man på sammenhængende vis forfølger et dobbelt mål: at sikre erhvervslivets konkurrenceevne og at mindske de negative sociale konsekvenser. I grænseoverskridende regioner kan de industrielle ændringer fremhjælpes ved at konkretisere den frivillige tværnationale ramme for kollektive forhandlinger, som blev bebudet i den sociale agenda 2005-2010. De europæiske virksomhedsudvalg har også et bidrag at yde, og derfor bør de personer, der deltager i deres arbejde, tildeles flere beføjelser, så udvalgene kan gå ind og udfylde deres opgave som vigtig aktør i hørings- og dialogprocessen. (2) |
| --- | --- |

1.10

Social dialog — At indkredse synergier og inddrage alle berørte parter for at sikre vellykket gennemførelse af de industrielle ændringer kan gøre de industrielle ændringer socialt acceptable forudsat, at arbejdsmarkedets parter systematisk inddrages i foregribelsen og styringen af ændringerne, og at man på sammenhængende vis forfølger et dobbelt mål: at sikre erhvervslivets konkurrenceevne og at mindske de negative sociale konsekvenser. I grænseoverskridende regioner kan de industrielle ændringer fremhjælpes ved at konkretisere den frivillige tværnationale ramme for kollektive forhandlinger, som blev bebudet i den sociale agenda 2005-2010. De europæiske virksomhedsudvalg har også et bidrag at yde, og derfor bør de personer, der deltager i deres arbejde, tildeles flere beføjelser, så udvalgene kan gå ind og udfylde deres opgave som vigtig aktør i hørings- og dialogprocessen. (2)

2.   Indledning

| 2.1 | Retsgrundlaget for gennemførelse af en EU-industripolitik findes i artikel 157 i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (3) og det gentages i en række vigtige dokumenter. Den europæiske industripolitiks historie blev givet et konkret afsæt i Kommissionens snart gamle meddelelse om »Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø — retningslinjer for en EF-politik«
   (4). Herefter fulgte andre dokumenter (5) og Kommissionens meddelelse om »Industripolitik i et udvidet EU«
   (6), som undersøgte mulighederne i og konsekvenserne af den planlagte udvidelse af EU. Af efterfølgende dokumenter er det værd at minde om Kommissionens meddelelser om »Vigtige spørgsmål vedrørende Europas konkurrenceevne — mod en integreret tilgang«
   (7) og »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa«
   (8). Af endnu nyere dato er Kommissionens meddelelse om »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi« (9), som er fulgt op af en midtvejsevaluering af industripolitikken (10). |
| --- | --- |

2.1

Retsgrundlaget for gennemførelse af en EU-industripolitik findes i artikel 157 i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (3) og det gentages i en række vigtige dokumenter. Den europæiske industripolitiks historie blev givet et konkret afsæt i Kommissionens snart gamle meddelelse om »Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø — retningslinjer for en EF-politik«
   (4). Herefter fulgte andre dokumenter (5) og Kommissionens meddelelse om »Industripolitik i et udvidet EU«
   (6), som undersøgte mulighederne i og konsekvenserne af den planlagte udvidelse af EU. Af efterfølgende dokumenter er det værd at minde om Kommissionens meddelelser om »Vigtige spørgsmål vedrørende Europas konkurrenceevne — mod en integreret tilgang«
   (7) og »Opfølge strukturændringer: En industripolitik for det udvidede Europa«
   (8). Af endnu nyere dato er Kommissionens meddelelse om »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi« (9), som er fulgt op af en midtvejsevaluering af industripolitikken (10).

| 2.2 | Indførelsen af euroen som fælles mønt førte til aftalen om stabilitets- og vækstpagten mellem de deltagende lande, og det affødte et behov for bedre samordning af nationale økonomiske politikker, især på budgetområdet.
  Optagelsen af de nye lande fra Central- og Østeuropa er på den anden side en stor udfordring for Europas fremtid og gør det nødvendigt at udjævne de vedvarende uligheder med hensyn til økonomiske, sociale og industrielle forhold.
  EU's politikker har opfyldt vigtige mål, især hvad angår gennemførelsen af det indre marked og på det seneste med hensyn til fri bevægelighed for tjenesteydelser.
  Opmærksomheden har været rettet mod disse prioriteter (overholdelse af Maastricht-kriterierne, regulering af det indre marked; meget forskellige økonomiske og industrielle forhold) hvilket har betydet, at politikkerne til støtte for EU's industrielle potentiale er blevet overset. |
| --- | --- |

2.2

Indførelsen af euroen som fælles mønt førte til aftalen om stabilitets- og vækstpagten mellem de deltagende lande, og det affødte et behov for bedre samordning af nationale økonomiske politikker, især på budgetområdet.

Optagelsen af de nye lande fra Central- og Østeuropa er på den anden side en stor udfordring for Europas fremtid og gør det nødvendigt at udjævne de vedvarende uligheder med hensyn til økonomiske, sociale og industrielle forhold.

EU's politikker har opfyldt vigtige mål, især hvad angår gennemførelsen af det indre marked og på det seneste med hensyn til fri bevægelighed for tjenesteydelser.

Opmærksomheden har været rettet mod disse prioriteter (overholdelse af Maastricht-kriterierne, regulering af det indre marked; meget forskellige økonomiske og industrielle forhold) hvilket har betydet, at politikkerne til støtte for EU's industrielle potentiale er blevet overset.

| 2.3 | I denne sammenhæng har industripolitikken haft mindre vægt i strategien for vækst og beskæftigelse. Det forklares med visse valg, som i praksis har givet medlemsstaterne mulighed for at fastlægge alle retningslinjer inden for denne sektor. Det har givet ringe resultater, hvad angår overnationale aftaler, og helt klart gjort samarbejde på EU-plan til en sjældenhed. Til trods for, at der i de sidste 25 år er blevet indgået aftaler, og udarbejdet dokumenter med henblik på at udstyre EU med en industripolitik, som skulle gøre det muligt for EU at holde trit med de store økonomiske verdensmagter, er det generelt indtrykket, at de nationale interesser har vejet tungest. Meget er blevet gjort for at fremskynde privatiseringer og liberalisering, der betragtes som de bedste incitamenter til at sikre økonomisk vækst, men man har samtidig negligeret en EU-politik til støtte for industrien, især fremstillingssektoren. |
| --- | --- |

2.3

I denne sammenhæng har industripolitikken haft mindre vægt i strategien for vækst og beskæftigelse. Det forklares med visse valg, som i praksis har givet medlemsstaterne mulighed for at fastlægge alle retningslinjer inden for denne sektor. Det har givet ringe resultater, hvad angår overnationale aftaler, og helt klart gjort samarbejde på EU-plan til en sjældenhed. Til trods for, at der i de sidste 25 år er blevet indgået aftaler, og udarbejdet dokumenter med henblik på at udstyre EU med en industripolitik, som skulle gøre det muligt for EU at holde trit med de store økonomiske verdensmagter, er det generelt indtrykket, at de nationale interesser har vejet tungest. Meget er blevet gjort for at fremskynde privatiseringer og liberalisering, der betragtes som de bedste incitamenter til at sikre økonomisk vækst, men man har samtidig negligeret en EU-politik til støtte for industrien, især fremstillingssektoren.

| 2.4 | I nutidens globaliserede verden er der et voksende behov for at indkredse, hvilke europæiske erhvervsstrategier der er bedst egnede til at imødegå den internationale konkurrence med ikke bare økonomiske giganter som USA og Japan, men også med de stærke vækstøkonomier i Asien, herunder Kina og Indien. Det er derfor nødvendigt med fællesskabsinstrumenter, der effektivt kan imødegå udfordringerne fra den øvrige verden, og som betyder, at EU indtager en lederrolle inden for strategiske sektorer i stedet for bare at følge efter. |
| --- | --- |

2.4

I nutidens globaliserede verden er der et voksende behov for at indkredse, hvilke europæiske erhvervsstrategier der er bedst egnede til at imødegå den internationale konkurrence med ikke bare økonomiske giganter som USA og Japan, men også med de stærke vækstøkonomier i Asien, herunder Kina og Indien. Det er derfor nødvendigt med fællesskabsinstrumenter, der effektivt kan imødegå udfordringerne fra den øvrige verden, og som betyder, at EU indtager en lederrolle inden for strategiske sektorer i stedet for bare at følge efter.

| 2.5 | I europæisk sammenhæng gør det modsatte sig gældende, eftersom tendensen har været renationalisering af industripolitikken, især inden for strategiske sektorer som f.eks. energisektoren. Risikoen herved er ofte, at tilbøjeligheden til at foretrække førende nationale foretagender frem for europæiske inden for især de sektorer, der har brug for et større marked og meget store investeringer, går imod medlemsstaternes egen nationale interesser. |
| --- | --- |

2.5

I europæisk sammenhæng gør det modsatte sig gældende, eftersom tendensen har været renationalisering af industripolitikken, især inden for strategiske sektorer som f.eks. energisektoren. Risikoen herved er ofte, at tilbøjeligheden til at foretrække førende nationale foretagender frem for europæiske inden for især de sektorer, der har brug for et større marked og meget store investeringer, går imod medlemsstaternes egen nationale interesser.

| 2.6 | Mellem- og langfristede erhvervsstrategier og økonomiske politikker til støtte herfor er et europæisk anliggende, men det er klart, at det alene er op til medlemsstaterne at gennemføre disse politikker og tilpasse dem nationale forhold. |
| --- | --- |

2.6

Mellem- og langfristede erhvervsstrategier og økonomiske politikker til støtte herfor er et europæisk anliggende, men det er klart, at det alene er op til medlemsstaterne at gennemføre disse politikker og tilpasse dem nationale forhold.

| 2.7 | Med fremkomsten af nye økonomiske stormagter på verdensscenen, som er mere konkurrencedygtige, når det gælder arbejdskraftintensiv produktion, må den europæiske industrielle strategi nødvendigvis sigte mod kvalitet. Man skal ikke alene kunne forudse, hvilke sektorer, der vil blive førende med hensyn til højteknologisk, innovativ og kvalitetspræget produktion, men også kunne indkredse, hvilke økonomiske instrumenter man kan stille til rådighed for de industri- og fremstillingssektorer, som repræsenterer EU's samlede interesser. |
| --- | --- |

2.7

Med fremkomsten af nye økonomiske stormagter på verdensscenen, som er mere konkurrencedygtige, når det gælder arbejdskraftintensiv produktion, må den europæiske industrielle strategi nødvendigvis sigte mod kvalitet. Man skal ikke alene kunne forudse, hvilke sektorer, der vil blive førende med hensyn til højteknologisk, innovativ og kvalitetspræget produktion, men også kunne indkredse, hvilke økonomiske instrumenter man kan stille til rådighed for de industri- og fremstillingssektorer, som repræsenterer EU's samlede interesser.

3.   En ny start for EU's økonomiske politikker

| 3.1 | EU's indre marked har lige siden dets tilblivelse været drivkraften for europæisk integration og økonomisk vækst. Euroen har som fælles mønt styrket det indre markeds rolle og gjort udvekslingen af varer og tjenesteydelser hurtigere og sikrere og forbedret konkurrencen. Alligevel er hverken det indre marked eller euroen instrumenter eller mål i sig selv. Målene er og bliver dem, som er fastlagt i traktaten og gentaget i Det Europæiske Råds konklusioner af 21.-22. juni 2007: økonomisk vækst, social samhørighed og et højt beskæftigelsesniveau. |
| --- | --- |

3.1

EU's indre marked har lige siden dets tilblivelse været drivkraften for europæisk integration og økonomisk vækst. Euroen har som fælles mønt styrket det indre markeds rolle og gjort udvekslingen af varer og tjenesteydelser hurtigere og sikrere og forbedret konkurrencen. Alligevel er hverken det indre marked eller euroen instrumenter eller mål i sig selv. Målene er og bliver dem, som er fastlagt i traktaten og gentaget i Det Europæiske Råds konklusioner af 21.-22. juni 2007: økonomisk vækst, social samhørighed og et højt beskæftigelsesniveau.

| 3.2 | Efter de opmuntrende resultater i anden halvdel af 2003 var den europæiske økonomi i anden halvdel af 2004 præget af en vis afmatning, som delvist kan tilskrives ydre faktorer såsom oliepriserne, der blev påvirket af den internationale krise og verdenshandelens udvikling. Udviklingen i 2005, den svage vækst i 2006 og det opmuntrende første kvartal af 2007 (11) bekræfter, at europæisk økonomi afhænger mere og mere af eksporten og mindre og mindre af den interne efterspørgsel (12). |
| --- | --- |

3.2

Efter de opmuntrende resultater i anden halvdel af 2003 var den europæiske økonomi i anden halvdel af 2004 præget af en vis afmatning, som delvist kan tilskrives ydre faktorer såsom oliepriserne, der blev påvirket af den internationale krise og verdenshandelens udvikling. Udviklingen i 2005, den svage vækst i 2006 og det opmuntrende første kvartal af 2007 (11) bekræfter, at europæisk økonomi afhænger mere og mere af eksporten og mindre og mindre af den interne efterspørgsel (12).

| 3.3 | I de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker 2005-2008 (13) anfører Rådet, hvilke instrumenter, prioriteter og makroøkonomiske politikker medlemsstaterne bør følge samt tilhørende reformer, som også er nødvendige for en bæredygtig industriel strategi. |
| --- | --- |

3.3

I de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker 2005-2008 (13) anfører Rådet, hvilke instrumenter, prioriteter og makroøkonomiske politikker medlemsstaterne bør følge samt tilhørende reformer, som også er nødvendige for en bæredygtig industriel strategi.

| 3.4 | De makroøkonomiske politikker, som Rådet har fastlagt i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker sigter på at forbedre den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men understreger samtidig de økonomiske politikkers betydning for prisstabiliteten. De foreslåede foranstaltninger tager sigte på:






  — | at garantere økonomisk stabilitet, under opfyldelse af de mellemfristede mål; |
| --- | --- | --- |

3.4

De makroøkonomiske politikker, som Rådet har fastlagt i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker sigter på at forbedre den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men understreger samtidig de økonomiske politikkers betydning for prisstabiliteten. De foreslåede foranstaltninger tager sigte på:

—

at garantere økonomisk stabilitet, under opfyldelse af de mellemfristede mål;

| — | at sikre styringen af den økonomiske og budgetmæssige situation, nedbringe offentlig gæld og forbedre pensions- og socialsikringssystemerne, |
| --- | --- |

—

at sikre styringen af den økonomiske og budgetmæssige situation, nedbringe offentlig gæld og forbedre pensions- og socialsikringssystemerne,

| — | at fremme en effektiv ressourceallokering og prioritere udgiftsområder, som er egnede til at fremme økonomisk vækst, samt bane vejen for en lønudvikling, som bidrager til økonomisk stabilitet, |
| --- | --- |

—

at fremme en effektiv ressourceallokering og prioritere udgiftsområder, som er egnede til at fremme økonomisk vækst, samt bane vejen for en lønudvikling, som bidrager til økonomisk stabilitet,

| — | at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker, strukturpolitikker og beskæftigelsespolitikker. |
| --- | --- |

—

at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker, strukturpolitikker og beskæftigelsespolitikker.

| 3.5 | Stabilitets- og vækstpagtens makroøkonomiske politikker bør i større grad samordnes med Lissabon-strategiens mål, så der kan skabes en fælles økonomisk politik i EU og i euroområdet. Skal de ønskede valg, når det gælder en industriel strategi, støttes på en sammenhængende måde, må EU's budgetreform udformes således, at den leder ressourcer over i mere vækstfremmende investeringer (14). |
| --- | --- |

3.5

Stabilitets- og vækstpagtens makroøkonomiske politikker bør i større grad samordnes med Lissabon-strategiens mål, så der kan skabes en fælles økonomisk politik i EU og i euroområdet. Skal de ønskede valg, når det gælder en industriel strategi, støttes på en sammenhængende måde, må EU's budgetreform udformes således, at den leder ressourcer over i mere vækstfremmende investeringer (14).

4.   Investering i Lissabon-strategien

| 4.1 | Hvad angår de reformer, der skal få skabt øget vækst, og de vigtigste set ud fra et industrielt synspunkt, henviser Rådet til følgende prioriteter:






  — | forbedre og tilskynde til investering i forskning og udvikling med en understregning af det mål om 3 % af BNP, som blev fastlagt i Lissabon, |
| --- | --- | --- |

4.1

Hvad angår de reformer, der skal få skabt øget vækst, og de vigtigste set ud fra et industrielt synspunkt, henviser Rådet til følgende prioriteter:

—

forbedre og tilskynde til investering i forskning og udvikling med en understregning af det mål om 3 % af BNP, som blev fastlagt i Lissabon,

| — | udnytte den europæiske industris konkurrencemæssige fordele ved at udforme en moderne og aktiv industripolitik, udvikle nye teknologier, skabe et attraktivt miljø for industrien, gennemføre flere konkurrencefremmende tiltag til imødegåelse af globaliseringen og fremme iværksættercentre i EU med fokus på kvalitet, |
| --- | --- |

—

udnytte den europæiske industris konkurrencemæssige fordele ved at udforme en moderne og aktiv industripolitik, udvikle nye teknologier, skabe et attraktivt miljø for industrien, gennemføre flere konkurrencefremmende tiltag til imødegåelse af globaliseringen og fremme iværksættercentre i EU med fokus på kvalitet,

| — | udvikle og styrke det indre marked og anvende konkurrencepolitikkerne mere effektivt, bl.a. ved at mindske statsstøtten; |
| --- | --- |

—

udvikle og styrke det indre marked og anvende konkurrencepolitikkerne mere effektivt, bl.a. ved at mindske statsstøtten;

| — | fremme iværksætterkulturen og skabe gunstige betingelser for SMV'er, |
| --- | --- |

—

fremme iværksætterkulturen og skabe gunstige betingelser for SMV'er,

| — | forbedre og investere i den europæiske infrastruktur, da den er af afgørende betydning for dynamikken i europæisk industri. |
| --- | --- |

—

forbedre og investere i den europæiske infrastruktur, da den er af afgørende betydning for dynamikken i europæisk industri.

| 4.2 | Allerede Sapir-rapporten fra 2003 (15) tog delvist hensyn til disse mål og insisterede på at fastholde stabilitets- og vækstpagten. Hvad angår pengepolitik, hævdede den, at den eneste måde at skabe et ideelt klima for den skitserede industripolitik er at indføre foranstaltninger, som holder renten nede og sikrer langfristet makroøkonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

4.2

Allerede Sapir-rapporten fra 2003 (15) tog delvist hensyn til disse mål og insisterede på at fastholde stabilitets- og vækstpagten. Hvad angår pengepolitik, hævdede den, at den eneste måde at skabe et ideelt klima for den skitserede industripolitik er at indføre foranstaltninger, som holder renten nede og sikrer langfristet makroøkonomisk stabilitet.

| 4.3 | I sin udtalelse om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik gik EØSU ind for, at de overordnede retningslinjer integreres endnu mere med Lissabon-dagsordenens øvrige initiativer (16). |
| --- | --- |

4.3

I sin udtalelse om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik gik EØSU ind for, at de overordnede retningslinjer integreres endnu mere med Lissabon-dagsordenens øvrige initiativer (16).

| 4.4 | Endnu i dag er der stadig en stor uligevægt i beslutningerne vedrørende de makroøkonomiske politikker, idet indsatsen koncentrerer sig om inflationsbekæmpelse og prisstabilitet og Den Europæiske Centralbank er for tilbøjelig til at anvende rentesatserne uden større fleksibilitet og til tider af uforståelige grunde. I perioder med kraftig vækst (1999-2000) har centralbanken praktisk talt fordoblet renten, mens den har været yderst langsom til at sænke den i de lange perioder med ringe vækst. En fleksibel pengepolitik kombineret med en målrettet stram finanspolitik (med vægten på offentlige investeringer) kan vise sig at være et effektivt middel til at opnå bæredygtig og langsigtet vækst i det europæiske system. |
| --- | --- |

4.4

Endnu i dag er der stadig en stor uligevægt i beslutningerne vedrørende de makroøkonomiske politikker, idet indsatsen koncentrerer sig om inflationsbekæmpelse og prisstabilitet og Den Europæiske Centralbank er for tilbøjelig til at anvende rentesatserne uden større fleksibilitet og til tider af uforståelige grunde. I perioder med kraftig vækst (1999-2000) har centralbanken praktisk talt fordoblet renten, mens den har været yderst langsom til at sænke den i de lange perioder med ringe vækst. En fleksibel pengepolitik kombineret med en målrettet stram finanspolitik (med vægten på offentlige investeringer) kan vise sig at være et effektivt middel til at opnå bæredygtig og langsigtet vækst i det europæiske system.

| 4.5 | Den Europæiske Centralbank har til opgave at opretholde monetær stabilitet og holde prisudviklingen under kontrol. Disse politikker kan imidlertid ende med at blive hindringer for økonomisk vækst i eurolandene og derfor også have en bremsende effekt på de øvrige 15 »konvergerende« lande. Det er derfor, at Den Europæiske Centralbanks aktiviteter bør koordineres bedre med EU's makroøkonomiske politikker. Det er klart, at Centralbanken i sine beslutninger bør tage hensyn til, at en stærk valuta indvirker positivt på importen og gør den mere fordelagtig, mens eksporten påvirkes i negativ retning. |
| --- | --- |

4.5

Den Europæiske Centralbank har til opgave at opretholde monetær stabilitet og holde prisudviklingen under kontrol. Disse politikker kan imidlertid ende med at blive hindringer for økonomisk vækst i eurolandene og derfor også have en bremsende effekt på de øvrige 15 »konvergerende« lande. Det er derfor, at Den Europæiske Centralbanks aktiviteter bør koordineres bedre med EU's makroøkonomiske politikker. Det er klart, at Centralbanken i sine beslutninger bør tage hensyn til, at en stærk valuta indvirker positivt på importen og gør den mere fordelagtig, mens eksporten påvirkes i negativ retning.

| 4.6 | I de seneste måneder er der registret en beskeden, men opmuntrende vækst i EU's økonomi. Den er især hjulpet på vej af eksport til andre markeder. Det er uden tvivl en god ting, men det er i virkeligheden den interne efterspørgsel, som bør støttes, hvis væksten på det indre marked skal være varig og solid. Lønpolitikken bidrager også til at støtte og øge den interne efterspørgsel, da den giver økonomien et skub og forbedrer resultaterne og samtidig dæmmer op for meget lav inflation eller faldende priser. |
| --- | --- |

4.6

I de seneste måneder er der registret en beskeden, men opmuntrende vækst i EU's økonomi. Den er især hjulpet på vej af eksport til andre markeder. Det er uden tvivl en god ting, men det er i virkeligheden den interne efterspørgsel, som bør støttes, hvis væksten på det indre marked skal være varig og solid. Lønpolitikken bidrager også til at støtte og øge den interne efterspørgsel, da den giver økonomien et skub og forbedrer resultaterne og samtidig dæmmer op for meget lav inflation eller faldende priser.

5.   Bedre finanspolitikker efter fælles aftale

| 5.1 | En fælles strategi inden for det finanspolitiske område kan ligeledes sikre indførelse af støtteforanstaltninger for industriel udvikling og som helhed styrke den europæiske økonomi. På den ene side kræves det, at de administrative byrder, som hviler på erhvervslivet og især SMV'er, mindskes, men på den anden side er der et ønske om, at lovgivningen forbedres gennem forenkling, så den bliver mere gennemskuelig, men også nøje overholdes. Et godt, lighedsbaseret skattesystem, som sikrer omfordeling i samklang med væksttrenden og fremmer sammenhængskraften, er en vigtig løftestang for vækst, beskæftigelse og produktivitet. |
| --- | --- |

5.1

En fælles strategi inden for det finanspolitiske område kan ligeledes sikre indførelse af støtteforanstaltninger for industriel udvikling og som helhed styrke den europæiske økonomi. På den ene side kræves det, at de administrative byrder, som hviler på erhvervslivet og især SMV'er, mindskes, men på den anden side er der et ønske om, at lovgivningen forbedres gennem forenkling, så den bliver mere gennemskuelig, men også nøje overholdes. Et godt, lighedsbaseret skattesystem, som sikrer omfordeling i samklang med væksttrenden og fremmer sammenhængskraften, er en vigtig løftestang for vækst, beskæftigelse og produktivitet.

| 5.2 | Fænomenet med »finansialisering« (17) af erhvervslivet kan have skadelige konsekvenser for industri- og fremstillingssektoren. Følgerne heraf er alvorlige hvad angår såvel fordeling af indkomster og formuer som økonomisk fremgang og udvikling i beskæftigelsen. |
| --- | --- |

5.2

Fænomenet med »finansialisering« (17) af erhvervslivet kan have skadelige konsekvenser for industri- og fremstillingssektoren. Følgerne heraf er alvorlige hvad angår såvel fordeling af indkomster og formuer som økonomisk fremgang og udvikling i beskæftigelsen.

| 5.3 | Større gennemsigtighed og bedre EU-lovgivning er nødvendig af følgende grunde: for det første er hedgefonde et instrument, der er forbundet med høj risiko på det finansielle marked, for det andet får individuelle investorer stadig ikke den opmærksomhed og beskyttelse, de fortjener, og for det tredje vil effektive regler beskytte såvel virksomheder og det finansielle marked som investorer og sparere. Derfor bør der på EU-plan sørges for en gennemsigtig og effektiv regulering, som sikrer, at investorer modtager relevant og udtømmende information. Vedtagelsen af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (MiFID) repræsenterer i øvrigt et afgørende skridt hen imod beskyttelsen af investorer, såvel virksomheder som fysiske personer. |
| --- | --- |

5.3

Større gennemsigtighed og bedre EU-lovgivning er nødvendig af følgende grunde: for det første er hedgefonde et instrument, der er forbundet med høj risiko på det finansielle marked, for det andet får individuelle investorer stadig ikke den opmærksomhed og beskyttelse, de fortjener, og for det tredje vil effektive regler beskytte såvel virksomheder og det finansielle marked som investorer og sparere. Derfor bør der på EU-plan sørges for en gennemsigtig og effektiv regulering, som sikrer, at investorer modtager relevant og udtømmende information. Vedtagelsen af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (MiFID) repræsenterer i øvrigt et afgørende skridt hen imod beskyttelsen af investorer, såvel virksomheder som fysiske personer.

| 5.4 | EU og medlemsstaterne bør derfor udstyre sig med instrumenter, der effektivt beskytter deres økonomier mod industrigruppers og økonomiske gruppers spekulation og massive »finansialisering«, som ikke bidrager til større rigdom og velfærd i et eller flere lande, men tværtimod udgør en reel trussel mod den sociale samhørighed og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

5.4

EU og medlemsstaterne bør derfor udstyre sig med instrumenter, der effektivt beskytter deres økonomier mod industrigruppers og økonomiske gruppers spekulation og massive »finansialisering«, som ikke bidrager til større rigdom og velfærd i et eller flere lande, men tværtimod udgør en reel trussel mod den sociale samhørighed og beskæftigelsen.

6.   Investering i nøglesektorer

| 6.1 | De virksomheder, som kommer til at indtage en førende rolle i fremtiden, er helt sikkert dem, som beskæftiger sig med højteknologisektorer som alternativ energi, nano- og bioteknologi, rumfarts- og luftfartsteknologi, multimedier og telekommunikation. Alle disse sektorer er meget kapitalintensive snarere end arbejdskraftintensive og kræver derfor højt kvalificerede arbejdstagere. |
| --- | --- |

6.1

De virksomheder, som kommer til at indtage en førende rolle i fremtiden, er helt sikkert dem, som beskæftiger sig med højteknologisektorer som alternativ energi, nano- og bioteknologi, rumfarts- og luftfartsteknologi, multimedier og telekommunikation. Alle disse sektorer er meget kapitalintensive snarere end arbejdskraftintensive og kræver derfor højt kvalificerede arbejdstagere.

| 6.2 | Den europæiske industris traditionelt stærke sektorer (automobiler, elektriske husholdningsapparater osv.) bør støtte sektorer, der fremstiller højkvalitetsprodukter. Den europæiske økonomiske politik bør derfor anvende direkte og indirekte instrumenter til at tilskynde til store europæiske projekter inden for disse områder. |
| --- | --- |

6.2

Den europæiske industris traditionelt stærke sektorer (automobiler, elektriske husholdningsapparater osv.) bør støtte sektorer, der fremstiller højkvalitetsprodukter. Den europæiske økonomiske politik bør derfor anvende direkte og indirekte instrumenter til at tilskynde til store europæiske projekter inden for disse områder.

| 6.3 | I sit indlæg til EØSU understregede direktøren for Den Europæiske Investeringsbank, Philippe Maystadt, at »Den Europæiske Investeringsbanks opgave er at fremme økonomisk og social samhørighed, og den prioriterer med henblik herpå investering i vedvarende energi, energieffektivitet, forskning og udvikling, sikkerhed og diversitet i energiforsyningen«. Samtidig sigter initiativer som Jaspers-programmet på at udarbejde projekter inden for områderne transportnetværk, miljø og beskyttelse af folkesundheden. |
| --- | --- |

6.3

I sit indlæg til EØSU understregede direktøren for Den Europæiske Investeringsbank, Philippe Maystadt, at »Den Europæiske Investeringsbanks opgave er at fremme økonomisk og social samhørighed, og den prioriterer med henblik herpå investering i vedvarende energi, energieffektivitet, forskning og udvikling, sikkerhed og diversitet i energiforsyningen«. Samtidig sigter initiativer som Jaspers-programmet på at udarbejde projekter inden for områderne transportnetværk, miljø og beskyttelse af folkesundheden.

| 6.4 | Nogle af de energiintensive virksomheder er afgørende for den europæiske industri. De bør forsvares på EU-plan, ved at man søger at koordinere nationale industripolitiske foranstaltninger, som kan muliggøre overgangsforanstaltninger og ordninger, herunder også sektorrettede, til støtte for den europæiske primærproduktion. Det bør foregå under hensyntagen til de grundlæggende mål, som EU har sat sig med hensyn til reduktion af CO2-udledninger som led i bekæmpelsen af den globale opvarmning. Disse mål er en lejlighed til at tilgodese behovet for vækst på det indre marked i lyset af de aktuelle klimaændringsspørgsmål. I sammenhæng med disse mål bør EU påtage sig en hovedrolle i de internationale forhandlinger vedrørende overholdelsen af Kyoto-protokollen, ligesom det må påse, at den nye REACH-forordning opretholdes. |
| --- | --- |

6.4

Nogle af de energiintensive virksomheder er afgørende for den europæiske industri. De bør forsvares på EU-plan, ved at man søger at koordinere nationale industripolitiske foranstaltninger, som kan muliggøre overgangsforanstaltninger og ordninger, herunder også sektorrettede, til støtte for den europæiske primærproduktion. Det bør foregå under hensyntagen til de grundlæggende mål, som EU har sat sig med hensyn til reduktion af CO2-udledninger som led i bekæmpelsen af den globale opvarmning. Disse mål er en lejlighed til at tilgodese behovet for vækst på det indre marked i lyset af de aktuelle klimaændringsspørgsmål. I sammenhæng med disse mål bør EU påtage sig en hovedrolle i de internationale forhandlinger vedrørende overholdelsen af Kyoto-protokollen, ligesom det må påse, at den nye REACH-forordning opretholdes.

| 6.5 | Nogle industrier er allerede hårdt ramt af udflytning, og det er med rette stor kilde til bekymring. Man bør derfor gøre den indsats, der skal til, for at sikre, at lukninger af produktionsenheder forårsager mindst mulig skade i forhold til de ansatte og velfærden i de berørte regioner. Men løsningen er ikke blot at dæmme op for udflytninger. Det bør også være et konstant mål at styrke virksomheders tilpasningsevne, og at opkvalificere arbejdstagerne ved at tilbyde dem mulighed for efteruddannelse, så de har mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet i kraft af deres faglige kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.5

Nogle industrier er allerede hårdt ramt af udflytning, og det er med rette stor kilde til bekymring. Man bør derfor gøre den indsats, der skal til, for at sikre, at lukninger af produktionsenheder forårsager mindst mulig skade i forhold til de ansatte og velfærden i de berørte regioner. Men løsningen er ikke blot at dæmme op for udflytninger. Det bør også være et konstant mål at styrke virksomheders tilpasningsevne, og at opkvalificere arbejdstagerne ved at tilbyde dem mulighed for efteruddannelse, så de har mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet i kraft af deres faglige kvalifikationer.

7.   Territoriale politikker

| 7.1 | For at sikre en afbalanceret udvikling af hele EU's område er det, også ud fra en europæisk synsvinkel, nødvendigt med incitamenter, der tilskynder virksomhederne til at foretage yderligere investeringer, og ikke bare geninvesteringer, med henblik på at udvide deres kundegrundlag og drage konkret nytte af fordelene ved det indre marked, som nu også omfatter EU's nye medlemsstater. Europæisk industri er kendetegnet ved vellykkede industridistrikter og erhvervssektorer. Denne model er på ingen måde forældet og kan være konkurrencedygtig, selv i lyset af kommende udfordringer, især inden for visse specifikke fremstillingssektorer. |
| --- | --- |

7.1

For at sikre en afbalanceret udvikling af hele EU's område er det, også ud fra en europæisk synsvinkel, nødvendigt med incitamenter, der tilskynder virksomhederne til at foretage yderligere investeringer, og ikke bare geninvesteringer, med henblik på at udvide deres kundegrundlag og drage konkret nytte af fordelene ved det indre marked, som nu også omfatter EU's nye medlemsstater. Europæisk industri er kendetegnet ved vellykkede industridistrikter og erhvervssektorer. Denne model er på ingen måde forældet og kan være konkurrencedygtig, selv i lyset af kommende udfordringer, især inden for visse specifikke fremstillingssektorer.

| 7.2 | Kommissionen (18) har selv understreget den igangværende tendens til afindustrialisering og udflytning, to delvist sammenhængende fænomener. Der er ingen tvivl om, at den europæiske økonomi har gennemgået en enorm forandring i de senere årtier. Fremstillingsindustriens andel af EU's samlede produktion er faldet fra 30 % i 1970 til 18 % i 2001, samtidig med at der er sket en eksplosiv vækst i servicesektoren, hvis andel er steget fra 52 % til 71 %. Udflytningen berører især lavteknologiske og arbejdskraftintensive industrier, men en af de reelle farer er, at forsknings- og udviklingsaktiviteter også udflyttes til lande uden for EU, hvilket i øvrigt allerede finder sted. Endvidere giver de seneste tal for industriens ordrer, som Eurostat offentliggjorde i slutningen af april 2007, anledning til bekymring (19). |
| --- | --- |

7.2

Kommissionen (18) har selv understreget den igangværende tendens til afindustrialisering og udflytning, to delvist sammenhængende fænomener. Der er ingen tvivl om, at den europæiske økonomi har gennemgået en enorm forandring i de senere årtier. Fremstillingsindustriens andel af EU's samlede produktion er faldet fra 30 % i 1970 til 18 % i 2001, samtidig med at der er sket en eksplosiv vækst i servicesektoren, hvis andel er steget fra 52 % til 71 %. Udflytningen berører især lavteknologiske og arbejdskraftintensive industrier, men en af de reelle farer er, at forsknings- og udviklingsaktiviteter også udflyttes til lande uden for EU, hvilket i øvrigt allerede finder sted. Endvidere giver de seneste tal for industriens ordrer, som Eurostat offentliggjorde i slutningen af april 2007, anledning til bekymring (19).

| 7.3 | Fremstillingsindustrien har altid været og vil altid være rygraden i den europæiske økonomi. Mange sektorer, herunder servicesektoren, er afhængige af et stærkt erhvervsgrundlag: at opgive det vil være meget skadeligt, fordi der er stort potentiale og mange styrkepositioner (20). Medens udflytning af visse arbejdskraftintensive industrier til lande uden for EU er en kendsgerning, er det afgørende, at kernen i industriproduktionen, som repræsenterer en stor værditilvækst for EU's økonomi, forbliver på det europæiske kontinent. |
| --- | --- |

7.3

Fremstillingsindustrien har altid været og vil altid være rygraden i den europæiske økonomi. Mange sektorer, herunder servicesektoren, er afhængige af et stærkt erhvervsgrundlag: at opgive det vil være meget skadeligt, fordi der er stort potentiale og mange styrkepositioner (20). Medens udflytning af visse arbejdskraftintensive industrier til lande uden for EU er en kendsgerning, er det afgørende, at kernen i industriproduktionen, som repræsenterer en stor værditilvækst for EU's økonomi, forbliver på det europæiske kontinent.

| 7.4 | Kaster man et blik på de globale virksomheder, der har den største omsætning i verden, viser det sig, at industrien har stor vægt i den moderne økonomi. Endvidere er den mest dynamiske og innovative del af selv den tertiære sektor, som vokser og forventes at vokse, dens tjenesteydelser til industrien (21). |
| --- | --- |

7.4

Kaster man et blik på de globale virksomheder, der har den største omsætning i verden, viser det sig, at industrien har stor vægt i den moderne økonomi. Endvidere er den mest dynamiske og innovative del af selv den tertiære sektor, som vokser og forventes at vokse, dens tjenesteydelser til industrien (21).

| 7.5 | I de sidste par år har Kommissionen påtaget sig en række forpligtelser til støtte for forskellige industrisektorer, hvoraf vi vil nævne to som eksempel. Automobilindustrien, som traditionelt anses for en central branche i den europæiske økonomi, da den tegner sig for 3 % af EU's BNP og 7 % af beskæftigelsen i fremstillingsindustrien, har for nylig tiltrukket sig Kommissionens opmærksomhed. Med meddelelsen »CARS 21« (22) har Kommissionen ønsket at lancere en omfattende strategi for den europæiske automobilindustri med henblik på at sikre produktionen af automobiler på lang sigt og til den bedste pris for forbrugerne. Meddelelsen dækker en række aspekter, såsom nedskæring af administrative omkostninger, miljømæssig bæredygtighed, trafiksikkerhed, ekstern handel og forskning. Kommissionen synes at have erkendt, at automobilindustrien og de afledte sektorer er fundamentale for den europæiske økonomi og som sådan har brug for koordineringsinstrumenter på EU-plan til at styre dens udvikling. |
| --- | --- |

7.5

I de sidste par år har Kommissionen påtaget sig en række forpligtelser til støtte for forskellige industrisektorer, hvoraf vi vil nævne to som eksempel. Automobilindustrien, som traditionelt anses for en central branche i den europæiske økonomi, da den tegner sig for 3 % af EU's BNP og 7 % af beskæftigelsen i fremstillingsindustrien, har for nylig tiltrukket sig Kommissionens opmærksomhed. Med meddelelsen »CARS 21« (22) har Kommissionen ønsket at lancere en omfattende strategi for den europæiske automobilindustri med henblik på at sikre produktionen af automobiler på lang sigt og til den bedste pris for forbrugerne. Meddelelsen dækker en række aspekter, såsom nedskæring af administrative omkostninger, miljømæssig bæredygtighed, trafiksikkerhed, ekstern handel og forskning. Kommissionen synes at have erkendt, at automobilindustrien og de afledte sektorer er fundamentale for den europæiske økonomi og som sådan har brug for koordineringsinstrumenter på EU-plan til at styre dens udvikling.

| 7.6 | En anden sektor, hvor EU's institutioner har iværksat ad hoc-foranstaltninger, er tekstilindustrien. Den er særlig sårbar, da den er yderst følsom over for konsekvenserne af den internationale konkurrence. Den 27. november 2003 understregede Rådet (konkurrenceevne) betydningen af at sikre effektiv interaktion mellem forskellige politikker på EU-plan, navnlig gennem forskning, innovation, uddannelsesforanstaltninger og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. I begyndelsen af 2004 oprettede Kommissionen en højtstående gruppe for tekstil og beklædning, der havde til opgave at formulere anbefalinger til et sæt konkrete initiativer på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan (23). |
| --- | --- |

7.6

En anden sektor, hvor EU's institutioner har iværksat ad hoc-foranstaltninger, er tekstilindustrien. Den er særlig sårbar, da den er yderst følsom over for konsekvenserne af den internationale konkurrence. Den 27. november 2003 understregede Rådet (konkurrenceevne) betydningen af at sikre effektiv interaktion mellem forskellige politikker på EU-plan, navnlig gennem forskning, innovation, uddannelsesforanstaltninger og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. I begyndelsen af 2004 oprettede Kommissionen en højtstående gruppe for tekstil og beklædning, der havde til opgave at formulere anbefalinger til et sæt konkrete initiativer på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan (23).

| 7.7 | I november 2003 iværksatte Kommissionen også Det europæiske vækstinitiativ med henblik på at fremskynde det økonomiske opsving i EU. Det europæiske vækstinitiativ omfatter bl.a. Quick-Start-programmet, der består af offentlige og private investeringsprogrammer i relation til infrastruktur, netværk og viden, og som sigter på at tilskynde til oprettelse af offentlig-private partnerskaber i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank. Dette projekt fortjener støtte, især i lyset af de økonomiske, sociale og miljømæssige mål, som EU har sat sig i de seneste år. |
| --- | --- |

7.7

I november 2003 iværksatte Kommissionen også Det europæiske vækstinitiativ med henblik på at fremskynde det økonomiske opsving i EU. Det europæiske vækstinitiativ omfatter bl.a. Quick-Start-programmet, der består af offentlige og private investeringsprogrammer i relation til infrastruktur, netværk og viden, og som sigter på at tilskynde til oprettelse af offentlig-private partnerskaber i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank. Dette projekt fortjener støtte, især i lyset af de økonomiske, sociale og miljømæssige mål, som EU har sat sig i de seneste år.

| 7.8 | Den Europæiske Socialfond kan defineres som et af de instrumenter, der er udformet til at sikre omstilling inden for sektorer og områder, som er ramt af strukturændringer. Den er især målrettet aktive arbejdsmarkedspolitikker, uddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. De europæiske fonde for regionaludvikling støtter konkurrenceevnen ved at satse på forskning, udvikling, uddannelse og infrastruktur. Forudsætningen for at strukturfondsprogrammerne når deres mål er, at de socioøkonomiske aktører inddrages i programmeringen i henhold til partnerskabsprincippet. |
| --- | --- |

7.8

Den Europæiske Socialfond kan defineres som et af de instrumenter, der er udformet til at sikre omstilling inden for sektorer og områder, som er ramt af strukturændringer. Den er især målrettet aktive arbejdsmarkedspolitikker, uddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. De europæiske fonde for regionaludvikling støtter konkurrenceevnen ved at satse på forskning, udvikling, uddannelse og infrastruktur. Forudsætningen for at strukturfondsprogrammerne når deres mål er, at de socioøkonomiske aktører inddrages i programmeringen i henhold til partnerskabsprincippet.

8.   Forskning og udvikling

| 8.1 | Det er et faktum, at forskning og udvikling er nødvendige forudsætninger for økonomisk vækst og erhvervsstrategier. EU-institutionerne har gjort sig mange bestræbelser på at udnytte, fremme og forbedre forskningsresultater og investering i innovation, til stadighed med særlig vægt på disse aspekter. |
| --- | --- |

8.1

Det er et faktum, at forskning og udvikling er nødvendige forudsætninger for økonomisk vækst og erhvervsstrategier. EU-institutionerne har gjort sig mange bestræbelser på at udnytte, fremme og forbedre forskningsresultater og investering i innovation, til stadighed med særlig vægt på disse aspekter.

| 8.2 | Lissabon-dagsordenen sætter som mål for alle medlemsstater at investere 3 % af BNP i forskning og udvikling. Det har i øjeblikket lange udsigter at få dette ambitiøse mål opfyldt, og i de seneste år har man kunnet konstatere, at medens de medlemsstater, som traditionelt altid har investeret i F&U, er fortsat hermed, har de øvrige ikke honoreret den forventede øgning i F&U-udgifterne (24). Ad hoc-skatteforanstaltninger kan også anvendes som incitament til investering i forskning og udvikling. |
| --- | --- |

8.2

Lissabon-dagsordenen sætter som mål for alle medlemsstater at investere 3 % af BNP i forskning og udvikling. Det har i øjeblikket lange udsigter at få dette ambitiøse mål opfyldt, og i de seneste år har man kunnet konstatere, at medens de medlemsstater, som traditionelt altid har investeret i F&U, er fortsat hermed, har de øvrige ikke honoreret den forventede øgning i F&U-udgifterne (24). Ad hoc-skatteforanstaltninger kan også anvendes som incitament til investering i forskning og udvikling.

| 8.3 | Som Sapir-rapporten tydeligt gør opmærksom på, må EU bøde for konsekvenserne af, at dets investeringer i forskning og udvikling grundlæggende adskiller sig betydeligt fra, hvad USA investerer. Forskellen ligger ikke kun i størrelsen af de midler, den offentlige og private sektor afsætter til forskning og udvikling. I forhold til USA beskæftiger Europa også færre forskere, udgiver færre videnskabelige publikationer samt afsætter færre højteknologiske produkter på det internationale marked, ligesom der registreres færre patenter og etableres færre nye succesfulde start-up virksomheder (25). |
| --- | --- |

8.3

Som Sapir-rapporten tydeligt gør opmærksom på, må EU bøde for konsekvenserne af, at dets investeringer i forskning og udvikling grundlæggende adskiller sig betydeligt fra, hvad USA investerer. Forskellen ligger ikke kun i størrelsen af de midler, den offentlige og private sektor afsætter til forskning og udvikling. I forhold til USA beskæftiger Europa også færre forskere, udgiver færre videnskabelige publikationer samt afsætter færre højteknologiske produkter på det internationale marked, ligesom der registreres færre patenter og etableres færre nye succesfulde start-up virksomheder (25).

| 8.4 | I grønbogen »Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&U«
   (26) foreslog Kommissionen en strategi til at overvinde de nuværende hindringer for det europæiske patent, og der er ved at blive udarbejdet initiativer til støtte for udvikling af førende markeder inden for lovende højteknologiske sektorer. |
| --- | --- |

8.4

I grønbogen »Mod en mere effektiv anvendelse af skatteincitamenter til fordel for F&U«
   (26) foreslog Kommissionen en strategi til at overvinde de nuværende hindringer for det europæiske patent, og der er ved at blive udarbejdet initiativer til støtte for udvikling af førende markeder inden for lovende højteknologiske sektorer.

| 8.5 | Inden for rammeprogrammet for forskning og udvikling og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation er der mere end nogensinde behov for en stærk koordinationsenhed, som i højere grad fokuserer på erhvervsstrategier. |
| --- | --- |

8.5

Inden for rammeprogrammet for forskning og udvikling og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation er der mere end nogensinde behov for en stærk koordinationsenhed, som i højere grad fokuserer på erhvervsstrategier.

| 8.6 | Støtte til forskning er grundlæggende et nationalt anliggende, men der findes eksempler på det modsatte, som beviser det rigtige i strategien. Airbus-konsortiet og joint venture-selskabet STMicroelectronics beskrives således af de fleste økonomer som succesfulde europæiske vindere og sjældne eksempler på overnationalt samarbejde, der er virkeligt konkurrencedygtige på globalt plan inden for teknologisk sammensatte sektorer. Innovationsfonden kunne indgå som en faktor i etableringen af europæiske industrikonsortier og bidrage til at skabe flere succeshistorier på det overnationale plan. |
| --- | --- |

8.6

Støtte til forskning er grundlæggende et nationalt anliggende, men der findes eksempler på det modsatte, som beviser det rigtige i strategien. Airbus-konsortiet og joint venture-selskabet STMicroelectronics beskrives således af de fleste økonomer som succesfulde europæiske vindere og sjældne eksempler på overnationalt samarbejde, der er virkeligt konkurrencedygtige på globalt plan inden for teknologisk sammensatte sektorer. Innovationsfonden kunne indgå som en faktor i etableringen af europæiske industrikonsortier og bidrage til at skabe flere succeshistorier på det overnationale plan.

| 8.7 | En ideel industristruktur har brug for net, først og fremmest europæiske, til at kunne gennemføre sine aktiviteter. Målet bør derfor være at forbedre og styrke de fysiske infrastrukturer, såsom informations- og transportnet, havne, transportkorridorer og transportmidler, og de immaterielle infrastrukturer, som ikke er af mindre betydning, især når det gælder langsigtede udfordringer, og som fokuserer på uddannelse og koordinering af universiteter og forskningscentre. |
| --- | --- |

8.7

En ideel industristruktur har brug for net, først og fremmest europæiske, til at kunne gennemføre sine aktiviteter. Målet bør derfor være at forbedre og styrke de fysiske infrastrukturer, såsom informations- og transportnet, havne, transportkorridorer og transportmidler, og de immaterielle infrastrukturer, som ikke er af mindre betydning, især når det gælder langsigtede udfordringer, og som fokuserer på uddannelse og koordinering af universiteter og forskningscentre.

| 8.8 | I den sammenhæng er det nødvendigt med tætte forbindelser mellem den akademiske verden, forskningsverdenen og erhvervslivet. Det er derfor nødvendigt med en strategisk tilgang, som kan sikre, at de studerende har de nødvendige erhvervskompetencer. Endvidere er det nødvendigt med offentlige og private investeringer til at sikre flere universitetstilknyttede videncentre, som gøder jorden for udvikling af morgendagens iværksætteri. |
| --- | --- |

8.8

I den sammenhæng er det nødvendigt med tætte forbindelser mellem den akademiske verden, forskningsverdenen og erhvervslivet. Det er derfor nødvendigt med en strategisk tilgang, som kan sikre, at de studerende har de nødvendige erhvervskompetencer. Endvidere er det nødvendigt med offentlige og private investeringer til at sikre flere universitetstilknyttede videncentre, som gøder jorden for udvikling af morgendagens iværksætteri.

| 8.9 | Til slut skal der mindes om, at EU's syvende forskningsrammeprogram 2007-2013 (27) øger bevillingen til små og mellemstore virksomheder, idet der afsættes 1,3 mia. euro til:






  — | at yde støtte til små innovative virksomheder med henblik på at løse fælles teknologirelaterede problemer, |
| --- | --- | --- |

8.9

Til slut skal der mindes om, at EU's syvende forskningsrammeprogram 2007-2013 (27) øger bevillingen til små og mellemstore virksomheder, idet der afsættes 1,3 mia. euro til:

—

at yde støtte til små innovative virksomheder med henblik på at løse fælles teknologirelaterede problemer,

| — | at garantere 75 % af midlerne til SMV'ers forskning og udvikling (sammenlignet med 50 % i det sjette rammeprogram), |
| --- | --- |

—

at garantere 75 % af midlerne til SMV'ers forskning og udvikling (sammenlignet med 50 % i det sjette rammeprogram),

| — | at udvikle og koordinere støtten til SMV'er på nationalt plan. |
| --- | --- |

—

at udvikle og koordinere støtten til SMV'er på nationalt plan.

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  »Finansialisering«: »Den dominerende stilling, som i stigende grad indtages af finansindustrien inden for den samlede økonomiske aktivitet, af økonomidirektører i selskabsledelser, af finansielle aktiver i forhold til den samlede aktivmasse, af omsatte værdipapirer herunder især aktier blandt finansielle aktiver, af aktiemarkedet som marked for selskabskontrol med hensyn til fastlæggelse af virksomhedsstrategier samt af fluktuationer på værdipapirmarkedet som determinant for konjunkturbevægelser«

1

http://en.wikipedia.org/wiki/Financialisation).

(2)  EUT C 24 af 31.1.2006,»Den sociale dialog og inddragelse af arbejdstagerne — nøglen til foregribelse og forvaltning af industrielle ændringer« og »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi«; EUT C 185 af 8.8.2006, »Strategiske retningslinjer for samhørighedspolitikken (2007-2013)«.

2

(3)  Artikel 157, stk. 2, fastlægger, at »Medlemsstaterne rådfører sig med hinanden i kontakt med Kommissionen og samordner om nødvendigt deres aktioner. Kommissionen kan tage de initiativer, den finder hensigtsmæssige for at fremme deres samordning.«

3

(4)  KOM(1990) 556 endelig.

4

(5)  Især de to meddelelser fra Kommissionen i 1990'erne om »En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union« (KOM(1994) 319 endelig) og »Europæisk erhvervslivs konkurrenceevne i den globale økonomi« (KOM(1998) 718 endelig).

5

»En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union«

»Europæisk erhvervslivs konkurrenceevne i den globale økonomi«

(6)  KOM(2002) 714 endelig.

6

(7)  KOM(2003) 704 endelig.

7

(8)  KOM(2004) 274 endelig.

8

(9)  KOM(2005) 474 endelig.

9

(10)  KOM(2007) 374 endelig.

10

(11)  Eurostats pressemeddelelse 64/2007 (15. maj 2007).

11

(12)  Eurostats pressemeddelelse 50/2007 (12. april 2007).

12

(13)  Rådets henstilling (2005/601/EF) af 12. juli 2005 vedrørende de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker (2005-2008), EUT L 205 af 6.8.2005, s. 28.

13

(14)  Jf. Lisbon Agenda Group — Workshop on developing the Lisbon Agenda at European Level — Bruxelles, den 17. november 2006, synteserapport ved Maria Joao Rodrigues.

14

Lisbon Agenda Group

Workshop on developing the Lisbon Agenda at European Level

(15)  »An Agenda for a Growing Europe — Making the EU Economic System Deliver«, André Sapir o.fl., juli 2003.

15

»An Agenda for a Growing Europe

Making the EU Economic System Deliver«

(16)  Se EØSU's udtalelse om »Overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og økonomisk styring — Betingelserne for større sammenhæng i formuleringen af økonomiske politikker i Europa«, EUT C 324 af 30.12.2006, s. 49

16

»Overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og økonomisk styring

Betingelserne for større sammenhæng i formuleringen af økonomiske politikker i Europa«

(17)  Se fodnote 1.

17

(18)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »Vigtige spørgsmål vedrørende Europas konkurrenceevne — mod en integreret tilgang« (KOM(2003) 704 endelig).

18

»Vigtige spørgsmål vedrørende Europas konkurrenceevne

mod en integreret tilgang«

(19)  Eurostats pressemeddelelse 56/2007 af 24. april 2007.

19

(20)  Vigtigheden af en stærk og dynamisk industrisektor i Europa understreges i Kommissionens meddelelse om »Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi« (KOM(2005) 474 endelig) og i EØSU's udtalelse herom (EUT C 185 af 8.8.2006, s. 80).

20

»Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU

mod en mere integreret industripolitisk strategi«

(21)  Hvad angår vigtigheden af tjenesteydelser for industrien og deres samspil med den europæiske fremstillingsindustri se EØSU's udtalelse om »Tjenesteydelser og den europæiske fremstillingsindustri: Vekselvirkninger og følger for beskæftigelsen, konkurrenceevnen og produktiviteten«, EUT C 318 af 23.12.2006, s. 26.

21

»Tjenesteydelser og den europæiske fremstillingsindustri: Vekselvirkninger og følger for beskæftigelsen, konkurrenceevnen og produktiviteten«

(22)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om »En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2007) 22 endelig).

22

»En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede

Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«

(23)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Tekstil og beklædning efter 2005 — Anbefalinger fra den højtstående gruppe for tekstil og beklædning« (KOM(2004) 668 endelig).

23

»Tekstil og beklædning efter 2005

Anbefalinger fra den højtstående gruppe for tekstil og beklædning«

(24)  Se arbejdet i EØSU's Lissabon-gruppe, især Resolution om gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi af 15. februar 2007, CESE 298/2007.

24

Resolution om gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi

(25)  KOM(2006) 728 endelig.

25

(26)  KOM(2007) 161 endelig.

26

(27)  Jf. EØSU's udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013), EUT C 65 af 17.3.2006, s. 22.

27

---

| 15.1.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 10/113 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 10/113

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

| — | »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Samordning af medlemsstaternes systemer for direkte beskatning i det indre marked« |
| --- | --- |

—

»Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Samordning af medlemsstaternes systemer for direkte beskatning i det indre marked«

| — | »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer« |
| --- | --- |

—

»Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer«

| — | »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Exitbeskatning og behovet for samordning af medlemsstaternes skattepolitik« |
| --- | --- |

—

»Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: Exitbeskatning og behovet for samordning af medlemsstaternes skattepolitik«

KOM(2006) 823 endelig

KOM(2006) 824 endelig — (SEK(2006) 1690)

KOM(2006) 825 endelig

(2008/C 10/25)

Kommissionen besluttede den 19. december 2006 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Lars Nyberg til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. september 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 438. plenarforsamling den 26. og 27. september 2007, mødet den 26. september 2007, følgende udtalelse med 168 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod:

1.   Resumé og konklusioner

| 1.1 | Hvad angår målet og strategien for indsatsen inden for beskatning og det indre marked, er udvalget enigt med Kommissionen i, at man gennem samordning og samarbejde medlemsstaterne imellem kan opfylde skattepolitiske mål og beskytte beskatningsgrundlaget. Samtidig kan det nedbringe overholdelsesomkostninger og fjerne hindringer i form af diskrimination og dobbeltbeskatning. |
| --- | --- |

1.1

Hvad angår målet og strategien for indsatsen inden for beskatning og det indre marked, er udvalget enigt med Kommissionen i, at man gennem samordning og samarbejde medlemsstaterne imellem kan opfylde skattepolitiske mål og beskytte beskatningsgrundlaget. Samtidig kan det nedbringe overholdelsesomkostninger og fjerne hindringer i form af diskrimination og dobbeltbeskatning.

| 1.2 | Kommissionen er forsigtig i sit ordvalg i disse meddelelser. Den »agter at fremlægge«, »agter i den nærmeste fremtid at undersøge« osv. EØSU mener, at Kommissionens forslag til initiativer er en naturlig del af arbejdsprogrammet på skatteområdet. Dette er problemområder, når der er tale om grænseoverskridende virksomhed. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen er forsigtig i sit ordvalg i disse meddelelser. Den »agter at fremlægge«, »agter i den nærmeste fremtid at undersøge« osv. EØSU mener, at Kommissionens forslag til initiativer er en naturlig del af arbejdsprogrammet på skatteområdet. Dette er problemområder, når der er tale om grænseoverskridende virksomhed.

| 1.3 | Kommissionens forsigtige tilgang sætter imidlertid læseren på prøve. Beskrivelserne af de forskellige situationer er meget kortfattede, og tolkningerne af retssituationen er også usikre. Derfor må der tages principiel snarere end konkret stilling til de idéer, der er fremsat i Kommissionens meddelelser. Det er også fremgået af drøftelser med repræsentanter for Kommissionen, at meddelelserne nærmest skal betragtes som rapporter om det bredere arbejde, der foregår i Kommissionen. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionens forsigtige tilgang sætter imidlertid læseren på prøve. Beskrivelserne af de forskellige situationer er meget kortfattede, og tolkningerne af retssituationen er også usikre. Derfor må der tages principiel snarere end konkret stilling til de idéer, der er fremsat i Kommissionens meddelelser. Det er også fremgået af drøftelser med repræsentanter for Kommissionen, at meddelelserne nærmest skal betragtes som rapporter om det bredere arbejde, der foregår i Kommissionen.

| 1.4 | Hvad angår grænseoverskridende udligning af underskud, mener Kommissionen ikke, at det er ideelt at udvide de nationale ordninger til også at gælde grænseoverskridende situationer, men at der ikke desto mindre er tale om en forbedring. Dette er yderst tvivlsomt både ud fra et juridisk og samfundsøkonomisk synspunkt, da det i praksis indebærer, at der via en udenlandsk virksomhed på et andet lands område indføres regler, der er gældende i den pågældende virksomheds hjemland. De forskellige juridiske og økonomiske problemer ved underskudsudligning for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter bør på længere sigt kunne løses gennem det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB). Da Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om dette spørgsmål i en særskilt arbejdsgruppe, bør den i denne gruppe koncentrere sig om at finde en hurtig løsning, mens den tager fat på de øvrige spørgsmål i de her behandlede meddelelser. |
| --- | --- |

1.4

Hvad angår grænseoverskridende udligning af underskud, mener Kommissionen ikke, at det er ideelt at udvide de nationale ordninger til også at gælde grænseoverskridende situationer, men at der ikke desto mindre er tale om en forbedring. Dette er yderst tvivlsomt både ud fra et juridisk og samfundsøkonomisk synspunkt, da det i praksis indebærer, at der via en udenlandsk virksomhed på et andet lands område indføres regler, der er gældende i den pågældende virksomheds hjemland. De forskellige juridiske og økonomiske problemer ved underskudsudligning for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter bør på længere sigt kunne løses gennem det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB). Da Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om dette spørgsmål i en særskilt arbejdsgruppe, bør den i denne gruppe koncentrere sig om at finde en hurtig løsning, mens den tager fat på de øvrige spørgsmål i de her behandlede meddelelser.

| 1.5 | Kommissionen forsøger i sin analyse at løse et problem uden at give nogen vurdering (i hvert fald ikke i denne meddelelse) af problemets omfang og de konkrete konsekvenser af at indføre retten til grænseoverskridende overførsel af tab. Desuden tager Kommissionen i sin argumentation ikke tilstrækkelig højde for muligheden for at fremføre tab. I de fleste tilfælde er det ikke altid nødvendigt at overføre tab over grænserne. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen forsøger i sin analyse at løse et problem uden at give nogen vurdering (i hvert fald ikke i denne meddelelse) af problemets omfang og de konkrete konsekvenser af at indføre retten til grænseoverskridende overførsel af tab. Desuden tager Kommissionen i sin argumentation ikke tilstrækkelig højde for muligheden for at fremføre tab. I de fleste tilfælde er det ikke altid nødvendigt at overføre tab over grænserne.

| 1.6 | Overførsel af virksomheders urealiserede gevinster mellem medlemsstater kan næppe baseres på et tilfælde med overførsler for privatpersoner. Reglen om, at der ikke må foretages exitbeskatning af kapital med urealiserede gevinster, fører til høje informationskrav. Samarbejde mellem skattemyndighederne bør kunne sikre, at begge stater får deres retmæssige andel af skatten, efterhånden som den indbetales. Visse overførte aktiver, f.eks. immaterielle aktiver, afhændes aldrig eller forbruges ganske enkelt. Kommissionens beskrivelse af sådanne tilfælde er uklar. |
| --- | --- |

1.6

Overførsel af virksomheders urealiserede gevinster mellem medlemsstater kan næppe baseres på et tilfælde med overførsler for privatpersoner. Reglen om, at der ikke må foretages exitbeskatning af kapital med urealiserede gevinster, fører til høje informationskrav. Samarbejde mellem skattemyndighederne bør kunne sikre, at begge stater får deres retmæssige andel af skatten, efterhånden som den indbetales. Visse overførte aktiver, f.eks. immaterielle aktiver, afhændes aldrig eller forbruges ganske enkelt. Kommissionens beskrivelse af sådanne tilfælde er uklar.

| 1.7 | Generelt er det vigtigt med øget samarbejde og samordning inden for virksomhedsbeskatning. I henhold til nærhedsprincippet må medlemsstaternes mulighed for at træffe selvstændige beslutninger ud fra nationale forudsætninger samtidig respekteres. |
| --- | --- |

1.7

Generelt er det vigtigt med øget samarbejde og samordning inden for virksomhedsbeskatning. I henhold til nærhedsprincippet må medlemsstaternes mulighed for at træffe selvstændige beslutninger ud fra nationale forudsætninger samtidig respekteres.

2.   Indledning

| 2.1 | Kommissionen fremlagde den 19. december 2006 tre meddelelser om samordning af medlemsstaternes skattepolitik. Der er dels tale om en generel meddelelse, dels to meddelelser, som behandler særlige problemer — henholdsvis tab i grænseoverskridende situationer og exitbeskatning. Det er hensigten med meddelelserne at forbedre samspillet mellem de forskellige nationale skattesystemer frem for at foreslå harmonisering. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen fremlagde den 19. december 2006 tre meddelelser om samordning af medlemsstaternes skattepolitik. Der er dels tale om en generel meddelelse, dels to meddelelser, som behandler særlige problemer — henholdsvis tab i grænseoverskridende situationer og exitbeskatning. Det er hensigten med meddelelserne at forbedre samspillet mellem de forskellige nationale skattesystemer frem for at foreslå harmonisering.

| 2.2 | Selv om der i meddelelserne henvises til ordningerne for direkte beskatning, beskæftiger de sig så godt som udelukkende med virksomhedsbeskatning. Meddelelserne er blevet forelagt dels for at forsøge at finde hurtige løsninger på problemer i forbindelse med virksomheders grænseoverskridende aktiviteter, som på lang sigt kan løses gennem det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (CCCTB), og dels for at løse problemer, der kan forblive uløste, selv når der er indført et sådant skattegrundlag. |
| --- | --- |

2.2

Selv om der i meddelelserne henvises til ordningerne for direkte beskatning, beskæftiger de sig så godt som udelukkende med virksomhedsbeskatning. Meddelelserne er blevet forelagt dels for at forsøge at finde hurtige løsninger på problemer i forbindelse med virksomheders grænseoverskridende aktiviteter, som på lang sigt kan løses gennem det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (CCCTB), og dels for at løse problemer, der kan forblive uløste, selv når der er indført et sådant skattegrundlag.

| 2.3 | EØSU har udtalt sig til fordel for indførelse af CCCTB, og nævnt en række principper, som bør gælde i den forbindelse (1). |
| --- | --- |

2.3

EØSU har udtalt sig til fordel for indførelse af CCCTB, og nævnt en række principper, som bør gælde i den forbindelse (1).

| 2.4 | Kommissionen gør det klart, at diskussionen og forslagene ikke kun drejer sig om at fjerne diskriminerende hindringer for virksomheder og risici for dobbeltbeskatning, men også har til hensigt at sætte medlemsstaterne i stand til at beskytte deres skattegrundlag. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen gør det klart, at diskussionen og forslagene ikke kun drejer sig om at fjerne diskriminerende hindringer for virksomheder og risici for dobbeltbeskatning, men også har til hensigt at sætte medlemsstaterne i stand til at beskytte deres skattegrundlag.

3.   Samordning af medlemsstaternes systemer for direkte beskatning i det indre marked KOM(2006) 823 endelig

| 3.1 | Kommissionen mener, at principperne for en samordnet beskatning skal være afskaffelse af diskrimination og dobbeltbeskatning, bekæmpelse af ikke-beskatning og misbrug samt nedbringelse af omkostningerne for virksomheder og personer, der er aktive inden for flere skattesystemer. Uforenelighed mellem to skattesystemer løses først og fremmest gennem bilaterale aftaler. Som et alternativ er der udviklet retspraksis for at afgøre om bestemmelserne er i overensstemmelse med fællesskabsretten. Blandt de skatteregler, der kan være i konflikt med fællesskabsretten, nævnes exitbeskatning, kildeskat af udbytter, underskudsudligning inden for koncerner og beskatning af filialer. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen mener, at principperne for en samordnet beskatning skal være afskaffelse af diskrimination og dobbeltbeskatning, bekæmpelse af ikke-beskatning og misbrug samt nedbringelse af omkostningerne for virksomheder og personer, der er aktive inden for flere skattesystemer. Uforenelighed mellem to skattesystemer løses først og fremmest gennem bilaterale aftaler. Som et alternativ er der udviklet retspraksis for at afgøre om bestemmelserne er i overensstemmelse med fællesskabsretten. Blandt de skatteregler, der kan være i konflikt med fællesskabsretten, nævnes exitbeskatning, kildeskat af udbytter, underskudsudligning inden for koncerner og beskatning af filialer.

| 3.2 | Retspraksis udvikles til stadighed af EF-domstolen. Det drejer sig dog oftest om specifikke sager, som sjældent kan tolkes generelt. Kommissionen mener, der er et behov for retningslinjer for en mere generel fortolkning af retspraksis. Med disse meddelelser forsøger Kommissionen gennem en række initiativer at hjælpe medlemsstaterne til at finde samordnede løsninger. |
| --- | --- |

3.2

Retspraksis udvikles til stadighed af EF-domstolen. Det drejer sig dog oftest om specifikke sager, som sjældent kan tolkes generelt. Kommissionen mener, der er et behov for retningslinjer for en mere generel fortolkning af retspraksis. Med disse meddelelser forsøger Kommissionen gennem en række initiativer at hjælpe medlemsstaterne til at finde samordnede løsninger.

| 3.3 | Det er et vigtigt mål for Kommissionen at afskaffe dobbeltbeskatning, som kan være en hindring for grænseoverskridende aktiviteter. For at forhindre ikke-beskatning/misbrug agter Kommissionen at gennemgå retspraksis i en arbejdsgruppe med deltagelse af medlemsstaterne. Ud over at reglerne indholdsmæssigt er forskellige, skal de anvendes i 27 forskellige administrative systemer. Kommissionen vil undersøge, hvordan det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne kan forbedres. |
| --- | --- |

3.3

Det er et vigtigt mål for Kommissionen at afskaffe dobbeltbeskatning, som kan være en hindring for grænseoverskridende aktiviteter. For at forhindre ikke-beskatning/misbrug agter Kommissionen at gennemgå retspraksis i en arbejdsgruppe med deltagelse af medlemsstaterne. Ud over at reglerne indholdsmæssigt er forskellige, skal de anvendes i 27 forskellige administrative systemer. Kommissionen vil undersøge, hvordan det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne kan forbedres.

| 3.4 | Kommissionen angiver også emnerne for kommende meddelelser, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug, klassificering af gæld og egenkapital samt udvidet anvendelse af voldgift ved skattetvister mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen angiver også emnerne for kommende meddelelser, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug, klassificering af gæld og egenkapital samt udvidet anvendelse af voldgift ved skattetvister mellem medlemsstaterne.

Bemærkninger

| 3.5 | Med sine bemærkninger til disse tre meddelelser fra Kommissionen bekræfter EØSU sin støtte til arbejdet med at oprette et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (CCCTB). Et af de principper, som EØSU fremførte i sin udtalelse om dette emne, var, at det bør være obligatorisk for at kunne have fuld virkning. Fra politisk hold er der udtrykt betænkeligheder ved oprettelsen af et CCCTB. EØSU er imidlertid ikke i tvivl om, at bestræbelserne på at nå frem til et sådant skattegrundlag bør fortsætte. På længere sigt er CCCTB nødvendigt for et velfungerende indre marked. Det skulle også fremme gennemførelsen af forslagene i Kommissionens meddelelse. Der kan naturligvis være forskellige opfattelser af, hvordan et sådant skattegrundlag skal udformes, men når først der foreligger et konkret forslag, bør der pustes nyt liv i debatten. |
| --- | --- |

3.5

Med sine bemærkninger til disse tre meddelelser fra Kommissionen bekræfter EØSU sin støtte til arbejdet med at oprette et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (CCCTB). Et af de principper, som EØSU fremførte i sin udtalelse om dette emne, var, at det bør være obligatorisk for at kunne have fuld virkning. Fra politisk hold er der udtrykt betænkeligheder ved oprettelsen af et CCCTB. EØSU er imidlertid ikke i tvivl om, at bestræbelserne på at nå frem til et sådant skattegrundlag bør fortsætte. På længere sigt er CCCTB nødvendigt for et velfungerende indre marked. Det skulle også fremme gennemførelsen af forslagene i Kommissionens meddelelse. Der kan naturligvis være forskellige opfattelser af, hvordan et sådant skattegrundlag skal udformes, men når først der foreligger et konkret forslag, bør der pustes nyt liv i debatten.

| 3.5.1 | EØSU's udtalelse om CCCTB fremhævede det hensigtsmæssige i gradvist at forelægge forslag, som kan gennemføres allerede inden hovedforslaget ligger klart. Udvalget betragter de her behandlede meddelelser fra Kommissionen som et skridt i denne retning. |
| --- | --- |

3.5.1

EØSU's udtalelse om CCCTB fremhævede det hensigtsmæssige i gradvist at forelægge forslag, som kan gennemføres allerede inden hovedforslaget ligger klart. Udvalget betragter de her behandlede meddelelser fra Kommissionen som et skridt i denne retning.

| 3.6 | Kommissionen er yderst forsigtig i sit ordvalg i denne meddelelse. »Kommissionen agter at fremlægge en række initiativer.«»Kommissionen agter i den nærmeste fremtid at undersøge denne problematik sammen med medlemsstaterne i en arbejdsgruppe.«»Det er ønskeligt at undersøge mere generelt, hvordan de grænseoverskridende overholdelsesomkostninger kan nedbringes.« Kommissionens forsigtige holdning til skattespørgsmålene er forståelig i lyset af den negative indstilling, som først og fremmest finansministrene har givet udtryk for. Hvis politikerne ikke er parate til at arbejde konstruktivt for øget samarbejde, samordning og, hvor dette er relevant, harmonisering (først og fremmest CCCTB), bliver EF-domstolen fortsat den institution, som fastsætter hvordan de nationale skattesystemer skal fungere sammen. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen er yderst forsigtig i sit ordvalg i denne meddelelse. »Kommissionen agter at fremlægge en række initiativer.«»Kommissionen agter i den nærmeste fremtid at undersøge denne problematik sammen med medlemsstaterne i en arbejdsgruppe.«»Det er ønskeligt at undersøge mere generelt, hvordan de grænseoverskridende overholdelsesomkostninger kan nedbringes.« Kommissionens forsigtige holdning til skattespørgsmålene er forståelig i lyset af den negative indstilling, som først og fremmest finansministrene har givet udtryk for. Hvis politikerne ikke er parate til at arbejde konstruktivt for øget samarbejde, samordning og, hvor dette er relevant, harmonisering (først og fremmest CCCTB), bliver EF-domstolen fortsat den institution, som fastsætter hvordan de nationale skattesystemer skal fungere sammen.

| 3.7 | EØSU mener, at Kommissionens forslag til initiativer er en naturlig del af arbejdsprogrammet på skatteområdet. Dette er problemområder, når der er tale om grænseoverskridende virksomhed. I forbindelse med de forslag, Kommissionen vil præsentere, er det vigtigt at informere om den betydning, forslagene kan have på virkeliggørelsen af Lissabon-dagsordenens mål. |
| --- | --- |

3.7

EØSU mener, at Kommissionens forslag til initiativer er en naturlig del af arbejdsprogrammet på skatteområdet. Dette er problemområder, når der er tale om grænseoverskridende virksomhed. I forbindelse med de forslag, Kommissionen vil præsentere, er det vigtigt at informere om den betydning, forslagene kan have på virkeliggørelsen af Lissabon-dagsordenens mål.

| 3.8 | De problemer, der behandles i denne meddelelse og i de to øvrige meddelelser, har hovedsageligt at gøre med virksomheders grænseoverskridende aktiviteter. Fysiske personer behandles kun i meddelelsen om exitbeskatning. EØSU mener, at det er en rigtig prioritering at koncentrere sig om virksomheder i diskussioner om det indre marked og beskatningsspørgsmål |
| --- | --- |

3.8

De problemer, der behandles i denne meddelelse og i de to øvrige meddelelser, har hovedsageligt at gøre med virksomheders grænseoverskridende aktiviteter. Fysiske personer behandles kun i meddelelsen om exitbeskatning. EØSU mener, at det er en rigtig prioritering at koncentrere sig om virksomheder i diskussioner om det indre marked og beskatningsspørgsmål

| 3.9 | Når en virksomhed overvejer at indlede aktiviteter i et andet land, er der et meget stort behov for information om det pågældende lands skattesystem. Der er behov for mere åben information og mere lettilgængelige oplysninger. Kommissionen kan være et vigtigt forbindelsesled til medlemsstaternes skattemyndigheder og til de informationer, de ligger inde med. Måske kunne Kommissionens informerende rolle inden for konkurrencepolitikken være et forbillede i denne forbindelse. |
| --- | --- |

3.9

Når en virksomhed overvejer at indlede aktiviteter i et andet land, er der et meget stort behov for information om det pågældende lands skattesystem. Der er behov for mere åben information og mere lettilgængelige oplysninger. Kommissionen kan være et vigtigt forbindelsesled til medlemsstaternes skattemyndigheder og til de informationer, de ligger inde med. Måske kunne Kommissionens informerende rolle inden for konkurrencepolitikken være et forbillede i denne forbindelse.

| 3.10 | Der er et stort behov for samarbejde og samordning inden for virksomhedsbeskatningen. Kommissionen taler om samarbejde og samordning, men nogle af de argumenter, der anvendes i meddelelserne, kunne i praksis føre til tab af national selvstændighed på skatteområdet. Dette må undgås i de kommende konkrete forslag. |
| --- | --- |

3.10

Der er et stort behov for samarbejde og samordning inden for virksomhedsbeskatningen. Kommissionen taler om samarbejde og samordning, men nogle af de argumenter, der anvendes i meddelelserne, kunne i praksis føre til tab af national selvstændighed på skatteområdet. Dette må undgås i de kommende konkrete forslag.

4.   Den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer KOM(2006) 824 endelig

| 4.1 | Behandlingen af underskudsudligning for virksomheder og koncerner med grænseoverskridende aktiviteter tager først og fremmest udgangspunkt i EF-domstolens kendelse i Marks and Spencer-sagen. Hvis der ikke er mulighed for grænseoverskridende underskudsudligning, kan en virksomhed, der opererer i flere lande, blive beskattet hårdere end en virksomhed, der kun opererer i ét land. Et CCCTB skulle kunne løse dette problem for virksomheder med aktiviteter i flere lande. I mellemtiden foreslår Kommissionen forskellige metoder for grænseoverskridende udligning på moderselskabsniveau af underskud i et datterselskab eller inden for en virksomhed med faste driftssteder/filialer i andre lande. |
| --- | --- |

4.1

Behandlingen af underskudsudligning for virksomheder og koncerner med grænseoverskridende aktiviteter tager først og fremmest udgangspunkt i EF-domstolens kendelse i Marks and Spencer-sagen. Hvis der ikke er mulighed for grænseoverskridende underskudsudligning, kan en virksomhed, der opererer i flere lande, blive beskattet hårdere end en virksomhed, der kun opererer i ét land. Et CCCTB skulle kunne løse dette problem for virksomheder med aktiviteter i flere lande. I mellemtiden foreslår Kommissionen forskellige metoder for grænseoverskridende udligning på moderselskabsniveau af underskud i et datterselskab eller inden for en virksomhed med faste driftssteder/filialer i andre lande.

| 4.2 | Det er ikke muligt at beskrive situationen i EU i sin helhed, da reglerne varierer mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.2

Det er ikke muligt at beskrive situationen i EU i sin helhed, da reglerne varierer mellem medlemsstaterne.

| 4.3 | Virksomheder med flere enheder inden for samme land kan altid foretage underskudsudligning mellem enhederne. Et skema i meddelelsen viser, at grænseoverskridende underskudsudligning er mulig i de fleste tilfælde, men ikke mellem alle medlemsstater. EF-domstolen har udtalt, at de samme regler skal gælde for virksomheder med flere aktiviteter i en medlemsstat som for virksomheder, der opererer i flere medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at underskudsudligning er en konsekvens af etableringsfriheden. |
| --- | --- |

4.3

Virksomheder med flere enheder inden for samme land kan altid foretage underskudsudligning mellem enhederne. Et skema i meddelelsen viser, at grænseoverskridende underskudsudligning er mulig i de fleste tilfælde, men ikke mellem alle medlemsstater. EF-domstolen har udtalt, at de samme regler skal gælde for virksomheder med flere aktiviteter i en medlemsstat som for virksomheder, der opererer i flere medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at underskudsudligning er en konsekvens af etableringsfriheden.

| 4.4 | For koncerners vedkommende (moderselskab-datterselskab) er udligning inden for ét land mulig i de fleste medlemsstater. Hvor der er datterselskaber i andre lande, er det kun muligt i undtagelsestilfælde. Dette var situationen i Marks and Spencer-sagen. Her gik dommen ud på, at udligningen skal gøres betinget af, at datterselskabet har udtømt mulighederne for underskudsudligning i den medlemsstat, hvor det er beliggende. Underudskudsudligningen må kun være vertikalt opadgående til moderselskabet. Desuden skal den være midlertidig. |
| --- | --- |

4.4

For koncerners vedkommende (moderselskab-datterselskab) er udligning inden for ét land mulig i de fleste medlemsstater. Hvor der er datterselskaber i andre lande, er det kun muligt i undtagelsestilfælde. Dette var situationen i Marks and Spencer-sagen. Her gik dommen ud på, at udligningen skal gøres betinget af, at datterselskabet har udtømt mulighederne for underskudsudligning i den medlemsstat, hvor det er beliggende. Underudskudsudligningen må kun være vertikalt opadgående til moderselskabet. Desuden skal den være midlertidig.

| 4.4.1 | Virksomheder inden for en koncern er juridisk særskilte enheder, som beskattes hver for sig. 19 medlemsstater har imidlertid indført et system med fælles beskatning i hele koncernen inden for et land. De fleste lægger skatteresultaterne sammen, mens nogle kun giver mulighed for underskudsudligning. Der må selvsagt gælde særlige regler for grænseoverskridende underskudsudligning, da resultaterne skal beskattes efter forskellige systemer. Disse regler varierer mellem medlemsstaterne. CCCTB skulle kunne løse alle disse problemer for virksomheder, der opererer i flere lande. Det, Kommissionen vil opnå, er midlertidige fælles løsninger for grænseoverskridende underskudsudligning inden for koncerner. |
| --- | --- |

4.4.1

Virksomheder inden for en koncern er juridisk særskilte enheder, som beskattes hver for sig. 19 medlemsstater har imidlertid indført et system med fælles beskatning i hele koncernen inden for et land. De fleste lægger skatteresultaterne sammen, mens nogle kun giver mulighed for underskudsudligning. Der må selvsagt gælde særlige regler for grænseoverskridende underskudsudligning, da resultaterne skal beskattes efter forskellige systemer. Disse regler varierer mellem medlemsstaterne. CCCTB skulle kunne løse alle disse problemer for virksomheder, der opererer i flere lande. Det, Kommissionen vil opnå, er midlertidige fælles løsninger for grænseoverskridende underskudsudligning inden for koncerner.

Bemærkninger

| 4.5 | Meddelelsen drejer sig om underskudsudligning, men udgangspunktet er af indlysende grunde beskatning af overskud. Den bedste tilgang ville være en formel og tydelig behandling af både overskudsbeskatning og underskudsudligning i samme dokument. Underskudsudligning kan ikke behandles særskilt fra beskatning af overskud. Ved at koncentrere sig om muligheden for at overføre tab, undgår Kommissionen den anden måde at finansiere underskud på — koncernbidrag. Koncernbidrag har, hvis det udbetales før betaling af overskudsskat, samme skattemæssige virkning som overførsel af tab. |
| --- | --- |

4.5

Meddelelsen drejer sig om underskudsudligning, men udgangspunktet er af indlysende grunde beskatning af overskud. Den bedste tilgang ville være en formel og tydelig behandling af både overskudsbeskatning og underskudsudligning i samme dokument. Underskudsudligning kan ikke behandles særskilt fra beskatning af overskud. Ved at koncentrere sig om muligheden for at overføre tab, undgår Kommissionen den anden måde at finansiere underskud på — koncernbidrag. Koncernbidrag har, hvis det udbetales før betaling af overskudsskat, samme skattemæssige virkning som overførsel af tab.

| 4.6 | Argumentet om, at en virksomhed, der opererer i flere lande, skal behandles på samme måde som en virksomhed med flere driftssteder i samme land, løser kun halvdelen af problemet. Kommissionen ønsker, at virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter behandles ens. I og med at reglerne for underskudsudligning varierer mellem medlemsstaterne, opstår der nye uligheder mellem virksomheder. Hvis en virksomhed kommer fra et land, hvor grænseoverskridende underskudsudligning er tilladt, og skal anvende reglerne i et land, hvor underskudsudligning mellem moder- og datterselskab ikke er tilladt, opstår der er en ulighed mellem indenlandske og udenlandske virksomheder. Så længe reglerne er forskellige, kan man ikke opnå lighed mellem alle tre typer virksomhed. Der er snarere tale om at flytte ligheden. Den retlige lighed, som tidligere fandtes mellem virksomheder med aktiviteter inden for samme land, bliver i stedet til en lighed mellem alle virksomheder fra et bestemt land, uanset hvor de udøver deres aktiviteter. Udtrykt på en anden måde flyttes reglerne om overførsel af tab fra et land til et andet via datterselskaber eller filialer i det pågældende land. Det er ikke acceptabelt. Med andre ord har Kommissionen i sin analyse ikke taget hensyn til de virkninger, der kan opstå for virksomheder uden grænseoverskridende aktiviteter. |
| --- | --- |

4.6

Argumentet om, at en virksomhed, der opererer i flere lande, skal behandles på samme måde som en virksomhed med flere driftssteder i samme land, løser kun halvdelen af problemet. Kommissionen ønsker, at virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter behandles ens. I og med at reglerne for underskudsudligning varierer mellem medlemsstaterne, opstår der nye uligheder mellem virksomheder. Hvis en virksomhed kommer fra et land, hvor grænseoverskridende underskudsudligning er tilladt, og skal anvende reglerne i et land, hvor underskudsudligning mellem moder- og datterselskab ikke er tilladt, opstår der er en ulighed mellem indenlandske og udenlandske virksomheder. Så længe reglerne er forskellige, kan man ikke opnå lighed mellem alle tre typer virksomhed. Der er snarere tale om at flytte ligheden. Den retlige lighed, som tidligere fandtes mellem virksomheder med aktiviteter inden for samme land, bliver i stedet til en lighed mellem alle virksomheder fra et bestemt land, uanset hvor de udøver deres aktiviteter. Udtrykt på en anden måde flyttes reglerne om overførsel af tab fra et land til et andet via datterselskaber eller filialer i det pågældende land. Det er ikke acceptabelt. Med andre ord har Kommissionen i sin analyse ikke taget hensyn til de virkninger, der kan opstå for virksomheder uden grænseoverskridende aktiviteter.

| 4.6.1 | Kommissionen anser det ikke for ideelt at udvide de nationale ordninger til også at gælde grænseoverskridende situationer, men mener ikke desto mindre, at der er tale om en forbedring. Dette er yderst tvivlsomt både ud fra et juridisk og samfundsøkonomisk synspunkt, da det i praksis indebærer, at der via en udenlandsk virksomhed på et andet lands område indføres regler, der er gældende i den pågældende virksomheds hjemland. EØSU mener, at etableringsvanskeligheder hører til de alvorligste af de negative virkninger ved manglende grænseoverskridende underskudsudligning, som nævnes af Kommissionen. Der forekommer hyppigt tab i forbindelse med nyetableringer. I opstartfasen er der ingen muligheder for at modregne tab i overskud i virksomhedens oprindelsesland. Dette afskrækker virksomheder fra at etablere sig i nye lande. Hertil kommer, at det er vanskeligst for små og mellemstore virksomheder at bære sådanne igangsætningsomkostninger. Indenlandske virksomheder står over for de samme problemer, så de forekommer ikke kun ved etablering i udlandet. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommissionen anser det ikke for ideelt at udvide de nationale ordninger til også at gælde grænseoverskridende situationer, men mener ikke desto mindre, at der er tale om en forbedring. Dette er yderst tvivlsomt både ud fra et juridisk og samfundsøkonomisk synspunkt, da det i praksis indebærer, at der via en udenlandsk virksomhed på et andet lands område indføres regler, der er gældende i den pågældende virksomheds hjemland. EØSU mener, at etableringsvanskeligheder hører til de alvorligste af de negative virkninger ved manglende grænseoverskridende underskudsudligning, som nævnes af Kommissionen. Der forekommer hyppigt tab i forbindelse med nyetableringer. I opstartfasen er der ingen muligheder for at modregne tab i overskud i virksomhedens oprindelsesland. Dette afskrækker virksomheder fra at etablere sig i nye lande. Hertil kommer, at det er vanskeligst for små og mellemstore virksomheder at bære sådanne igangsætningsomkostninger. Indenlandske virksomheder står over for de samme problemer, så de forekommer ikke kun ved etablering i udlandet.

| 4.7 | Desuden tager Kommissionen i sin argumentation ikke tilstrækkelig højde for muligheden for at fremføre tab. I de fleste tilfælde er det ikke altid nødvendigt at overføre tab over grænserne. Forskellen mellem underskudsudligning inden for samme land og mellem forskellige lande er tidsaspektet. Ved grænseoverskridende udligning kan tab direkte modregnes i overskud. Det spørgsmål, man må stille sig, er, om vanskelighederne ved at skabe særlige løsninger for at sikre grænseoverskridende underskudsudligning inden for EU, berettiges med den fordel, der ligger i at kunne foretage underskudsudligningen med det samme i tabsåret. Et midlertidigt koncernbidrag kan midlertidigt finansiere underskuddene. Det problem, Kommissionen forsøger at løse, er måske ikke så stort, som det ser ud til. Kommissionen bør i sin analyse behandle grænseoverskridende underskudsudligning og underskudsudligning over længere tid som alternativer for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter i stedet for at fokusere på den ene metode. |
| --- | --- |

4.7

Desuden tager Kommissionen i sin argumentation ikke tilstrækkelig højde for muligheden for at fremføre tab. I de fleste tilfælde er det ikke altid nødvendigt at overføre tab over grænserne. Forskellen mellem underskudsudligning inden for samme land og mellem forskellige lande er tidsaspektet. Ved grænseoverskridende udligning kan tab direkte modregnes i overskud. Det spørgsmål, man må stille sig, er, om vanskelighederne ved at skabe særlige løsninger for at sikre grænseoverskridende underskudsudligning inden for EU, berettiges med den fordel, der ligger i at kunne foretage underskudsudligningen med det samme i tabsåret. Et midlertidigt koncernbidrag kan midlertidigt finansiere underskuddene. Det problem, Kommissionen forsøger at løse, er måske ikke så stort, som det ser ud til. Kommissionen bør i sin analyse behandle grænseoverskridende underskudsudligning og underskudsudligning over længere tid som alternativer for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter i stedet for at fokusere på den ene metode.

| 4.8 | Der foretages ikke nogen vurdering, i hvert fald ikke i denne meddelelse, af problemets omfang og de konkrete konsekvenser af at indføre retten til grænseoverskridende overførsel af tab. En sådan vurdering er absolut nødvendig for, at der kan træffes beslutning om at tillade grænseoverskridende overførsel af tab. |
| --- | --- |

4.8

Der foretages ikke nogen vurdering, i hvert fald ikke i denne meddelelse, af problemets omfang og de konkrete konsekvenser af at indføre retten til grænseoverskridende overførsel af tab. En sådan vurdering er absolut nødvendig for, at der kan træffes beslutning om at tillade grænseoverskridende overførsel af tab.

| 4.9 | Kommissionen fortolker den retlige situation derhen, at underskudsudligning skal tillades af hensyn til etableringsfriheden, når aktiviteter udføres af faste driftssteder eller filialer i andre medlemsstater, men angiver ikke, om udligningen skal være midlertidig eller ej. Der forekommer i øjeblikket kun at være mulighed for midlertidig underskudsudligning. Det bør tydeligt fremgå, at det er dette, man anbefaler. |
| --- | --- |

4.9

Kommissionen fortolker den retlige situation derhen, at underskudsudligning skal tillades af hensyn til etableringsfriheden, når aktiviteter udføres af faste driftssteder eller filialer i andre medlemsstater, men angiver ikke, om udligningen skal være midlertidig eller ej. Der forekommer i øjeblikket kun at være mulighed for midlertidig underskudsudligning. Det bør tydeligt fremgå, at det er dette, man anbefaler.

| 4.10 | Kommissionen vil bruge de restriktioner, der blev gjort gældende i Marks and Spencer-sagen, som rettesnor for kommende foranstaltninger. EØSU mener også, at fremtidige forslag skal udformes på en sådan måde, at risikoen for skatteunddragelse i forbindelse med underskudsudligning minimeres. |
| --- | --- |

4.10

Kommissionen vil bruge de restriktioner, der blev gjort gældende i Marks and Spencer-sagen, som rettesnor for kommende foranstaltninger. EØSU mener også, at fremtidige forslag skal udformes på en sådan måde, at risikoen for skatteunddragelse i forbindelse med underskudsudligning minimeres.

| 4.11 | Kommissionen har tidligere fremlagt forskellige forslag om at tillade underskudsudligning året efter tabsoverførslen. Underskuddet føres tilbage fra moderselskabet, så snart der er et overskud, det kan afskrives mod. Dette forekommer at være den bedste metode i dette tilfælde, da skattegrundlaget kun midlertidigt flyttes mellem de implicerede lande. |
| --- | --- |

4.11

Kommissionen har tidligere fremlagt forskellige forslag om at tillade underskudsudligning året efter tabsoverførslen. Underskuddet føres tilbage fra moderselskabet, så snart der er et overskud, det kan afskrives mod. Dette forekommer at være den bedste metode i dette tilfælde, da skattegrundlaget kun midlertidigt flyttes mellem de implicerede lande.

| 4.12 | Hvis man forsøger at løse problemerne ved grænseoverskridende underskudsudligning uden indførelse af CCCTB, opstår der et generelt problem, som Kommissionen ikke synes at have behandlet tilstrækkeligt. Hvordan kan man vide, hvilket tab der skal overføres på tværs af en grænse, når overskud og underskud i de to berørte lande er baseret på forskellige beregninger af skattegrundlaget? Dette betyder, at der ikke kan opnås enighed om, hvor stor underskuddet faktisk er. Kort sagt forekommer CCCTB på længere sigt at være den eneste mulighed for at løse de forskellige juridiske og økonomiske problemer ved underskudsudligning for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter. Hvis dette spørgsmål løses forholdsvis hurtigt, vil det være hensigtsmæssigt, hvis Kommissionen i højere grad sætter fokus på de andre problemer, der tages op i meddelelsen. |
| --- | --- |

4.12

Hvis man forsøger at løse problemerne ved grænseoverskridende underskudsudligning uden indførelse af CCCTB, opstår der et generelt problem, som Kommissionen ikke synes at have behandlet tilstrækkeligt. Hvordan kan man vide, hvilket tab der skal overføres på tværs af en grænse, når overskud og underskud i de to berørte lande er baseret på forskellige beregninger af skattegrundlaget? Dette betyder, at der ikke kan opnås enighed om, hvor stor underskuddet faktisk er. Kort sagt forekommer CCCTB på længere sigt at være den eneste mulighed for at løse de forskellige juridiske og økonomiske problemer ved underskudsudligning for virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter. Hvis dette spørgsmål løses forholdsvis hurtigt, vil det være hensigtsmæssigt, hvis Kommissionen i højere grad sætter fokus på de andre problemer, der tages op i meddelelsen.

5.   Exitbeskatning og behovet for samordning af medlemsstaternes skattepolitik KOM(2006) 825 endelig

| 5.1 | Kommissionen mener, at der ved overførsel af urealiserede gevinster mellem virksomheder bør gælde de samme regler for henstand med betaling af skat, hvad enten der er tale om overførsel inden for ét land eller overførsel mellem forskellige lande. Der opstår imidlertid et problem, da der er forskellige regler for beskatning af urealiserede gevinster. Ud over forskellig lovgivning kan mangel på information mellem skattemyndigheder og de berørte virksomheder eller personer også føre til ikke-beskatning eller dobbeltbeskatning. Kommissionen giver eksempler på, hvordan medlemsstaternes regler kan samordnes bedre, men der bør gøres mere, hvis problemerne skal fjernes helt. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionen mener, at der ved overførsel af urealiserede gevinster mellem virksomheder bør gælde de samme regler for henstand med betaling af skat, hvad enten der er tale om overførsel inden for ét land eller overførsel mellem forskellige lande. Der opstår imidlertid et problem, da der er forskellige regler for beskatning af urealiserede gevinster. Ud over forskellig lovgivning kan mangel på information mellem skattemyndigheder og de berørte virksomheder eller personer også føre til ikke-beskatning eller dobbeltbeskatning. Kommissionen giver eksempler på, hvordan medlemsstaternes regler kan samordnes bedre, men der bør gøres mere, hvis problemerne skal fjernes helt.

| 5.2 | I den sag, Kommissionen bygger sin argumentation på, blev en person (2) beskattet for urealiserede gevinster, da han flyttede ud af landet, mens personer, der blev i landet, blev beskattet på det tidspunkt, gevinsten blev realiseret. Domstolen anså denne forskel for at stride imod de traktatfæstede regler om fri bevægelighed. I den forbindelse opstår der imidlertid et andet problem: Det land, hvor gevinsten blev opnået, går glip af skatteindtægten. Uden særlige regler tilfalder skatteindtægten det land, den pågældende person er flyttet til på realiseringstidspunktet. Domstolen slog fast, at det er tilladt på fraflytningstidspunktet at kræve en selvangivelse, som skal danne grundlag for beskatningsfordelingen, når gevinsten realiseres. |
| --- | --- |

5.2

I den sag, Kommissionen bygger sin argumentation på, blev en person (2) beskattet for urealiserede gevinster, da han flyttede ud af landet, mens personer, der blev i landet, blev beskattet på det tidspunkt, gevinsten blev realiseret. Domstolen anså denne forskel for at stride imod de traktatfæstede regler om fri bevægelighed. I den forbindelse opstår der imidlertid et andet problem: Det land, hvor gevinsten blev opnået, går glip af skatteindtægten. Uden særlige regler tilfalder skatteindtægten det land, den pågældende person er flyttet til på realiseringstidspunktet. Domstolen slog fast, at det er tilladt på fraflytningstidspunktet at kræve en selvangivelse, som skal danne grundlag for beskatningsfordelingen, når gevinsten realiseres.

| 5.3 | De fleste medlemsstater følger nu EF-domstolens kendelse og har afskaffet exitbeskatningen. Usikkerheden gælder, hvordan, om overhovedet, en del af den fremtidige beskatningskompetence skal udøves af exitlandet. Kommissionen går ind for et system, hvor det nye opholdsland giver kredit for beskatningen af den del af gevinsten, der opstod inden flytningen. Dette kræver, at skattemyndighederne i de to lande samordner deres beskatning. Kommissionens fortolker endvidere domstolskendelsen for den pågældende person derhen, at den også gælder for virksomheder, der overfører urealiserede gevinster. |
| --- | --- |

5.3

De fleste medlemsstater følger nu EF-domstolens kendelse og har afskaffet exitbeskatningen. Usikkerheden gælder, hvordan, om overhovedet, en del af den fremtidige beskatningskompetence skal udøves af exitlandet. Kommissionen går ind for et system, hvor det nye opholdsland giver kredit for beskatningen af den del af gevinsten, der opstod inden flytningen. Dette kræver, at skattemyndighederne i de to lande samordner deres beskatning. Kommissionens fortolker endvidere domstolskendelsen for den pågældende person derhen, at den også gælder for virksomheder, der overfører urealiserede gevinster.

| 5.4 | Et specielt tilfælde er EØS/EFTA-staterne, som er omfattet af den frie bevægelighed, men ikke af EU's skattelovgivning. Kommissionen mener, at man for at sikre exitlandets skatteindtægter skal kunne opkræve skat ved flytning, hvis der ikke i bilaterale aftaler er opnået enighed om andre metoder. |
| --- | --- |

5.4

Et specielt tilfælde er EØS/EFTA-staterne, som er omfattet af den frie bevægelighed, men ikke af EU's skattelovgivning. Kommissionen mener, at man for at sikre exitlandets skatteindtægter skal kunne opkræve skat ved flytning, hvis der ikke i bilaterale aftaler er opnået enighed om andre metoder.

Bemærkninger

| 5.5 | I de forskellige tilfælde af overførsler mellem virksomheder af aktiver omfattende urealiserede gevinster, som Kommissionen kommer ind på, forekommer retssituationen mere usikker end for fysiske personer. I sin udlægning tager Kommissionen udgangspunkt i domsafgørelsen for fysiske personer. En domsafgørelse for privatpersoner kan ikke finde direkte anvendelse på virksomheder. Kommissionen må derfor supplere sin analyse ved at tage hensyn til de særlige problemer, virksomheder står over for. |
| --- | --- |

5.5

I de forskellige tilfælde af overførsler mellem virksomheder af aktiver omfattende urealiserede gevinster, som Kommissionen kommer ind på, forekommer retssituationen mere usikker end for fysiske personer. I sin udlægning tager Kommissionen udgangspunkt i domsafgørelsen for fysiske personer. En domsafgørelse for privatpersoner kan ikke finde direkte anvendelse på virksomheder. Kommissionen må derfor supplere sin analyse ved at tage hensyn til de særlige problemer, virksomheder står over for.

| 5.6 | Der er behov for en mere udtømmende tekst for at præcisere, hvad Kommissionen mener bør finde anvendelse i forskellige situationer, f.eks. i forbindelse med moder- og datterselskaber, filialer og faste driftssteder. Kommissionens meddelelse giver bl.a. anledning til at spørge, om urealiserede aktiver virkelig bør behandles forskelligt, afhængigt af hvilke forbindelser der findes mellem de berørte virksomheder. |
| --- | --- |

5.6

Der er behov for en mere udtømmende tekst for at præcisere, hvad Kommissionen mener bør finde anvendelse i forskellige situationer, f.eks. i forbindelse med moder- og datterselskaber, filialer og faste driftssteder. Kommissionens meddelelse giver bl.a. anledning til at spørge, om urealiserede aktiver virkelig bør behandles forskelligt, afhængigt af hvilke forbindelser der findes mellem de berørte virksomheder.

| 5.7 | Reglen om, at der ikke må foretages exitbeskatning af kapital med urealiserede gevinster, fører til høje informationskrav. Det forekommer urimeligt, at der, indtil aktiverne er afhændet, skal gives en årlig erklæring om, at de ikke er afhændet. Samarbejde mellem skattemyndighederne bør i stedet kunne sikre, at begge stater får deres retmæssige andel af skatten, efterhånden som den indbetales. |
| --- | --- |

5.7

Reglen om, at der ikke må foretages exitbeskatning af kapital med urealiserede gevinster, fører til høje informationskrav. Det forekommer urimeligt, at der, indtil aktiverne er afhændet, skal gives en årlig erklæring om, at de ikke er afhændet. Samarbejde mellem skattemyndighederne bør i stedet kunne sikre, at begge stater får deres retmæssige andel af skatten, efterhånden som den indbetales.

| 5.8 | Visse overførte aktiver, f.eks. immaterielle aktiver, afhændes aldrig eller forbruges ganske enkelt. Kommissionens beskrivelse af sådanne tilfælde er ikke udtømmende. Hvordan skal den medlemsstat, hvorfra aktiverne stammer, nogensinde kunne afkræve skat på den tidligere urealiserede værdi, hvis den ikke må gøre det på overførselstidspunktet? |
| --- | --- |

5.8

Visse overførte aktiver, f.eks. immaterielle aktiver, afhændes aldrig eller forbruges ganske enkelt. Kommissionens beskrivelse af sådanne tilfælde er ikke udtømmende. Hvordan skal den medlemsstat, hvorfra aktiverne stammer, nogensinde kunne afkræve skat på den tidligere urealiserede værdi, hvis den ikke må gøre det på overførselstidspunktet?

Bruxelles, den 26. september 2007.

Dimitris DIMITRIADIS

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om »Indførelse af et fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning i EU«, EUT C 88 af 11.4.2006, s. 48.

1

(2)  Sag C-9/02 Hughes de Lasteyrie du Saillant mod Ministère de l'économie, des Finances et de l'Industrie, EUT C 94 af 17.4.2004, s. 5.

2

---