# Euroopa Liidu L 92/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 92 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik7. aprill 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 92

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik7. aprill 2016

---

| Sisukord | | III   Muud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 447/14/COL, 5. november 2014, millega võetakse vastu suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artiklitega 11 ja 12 ette nähtud kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX haldamiseks [2016/487] | 1 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 277/15/COL, 6. juuli 2015, teatavate Posten Norge AS logistikateenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast [2016/488] | 68 |

Sisukord

III   Muud aktid

Lehekülg

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 447/14/COL, 5. november 2014, millega võetakse vastu suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artiklitega 11 ja 12 ette nähtud kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX haldamiseks [2016/487]

1

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 277/15/COL, 6. juuli 2015, teatavate Posten Norge AS logistikateenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast [2016/488]

68

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 7.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/1

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 447/14/COL,

5. november 2014,

millega võetakse vastu suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artiklitega 11 ja 12 ette nähtud kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX haldamiseks [2016/487]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping)” II lisa XIX peatüki punktis 3h viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) mida on kohandatud EMP lepingule selle protokolliga nr 1) artikli 5 lõiget 3, artikli 12 lõiget 3, I lisa punkti 2 ja II lisa punkti 8,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) artikli 5 lõike 2 punkti d, mille kohaselt EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) täidab ülesandeid, mis EMP lepingu protokolli nr 1 kohaldamisega tulenevad kõnealuse lepingu lisades viidatud õigusaktidest ja mis on esitatud järelevalve- ja kohtulepingu protokollis nr 1,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 1 artikli 1 lõiget 2, mille kohaselt täidab järelevalveamet teatavaid Euroopa Komisjoni ülesandeid,

võttes arvesse järelevalveameti kolleegiumi otsust nr 198/10/COL, millega antakse kolleegiumi liikmele üldise tooteohutuse valdkonnas erivastutus 1) esitada suuniste eelnõu tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise EFTA komiteele (edaspidi „komitee”) (2) ja 2) võtta vastu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX haldamise suunised pärast selles küsimuses komiteega (3) konsulteerimist (edaspidi „RAPEXi suunised”),

ning arvestades järgmist:

vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 12 lõikele 3 ja II lisa punktile 8 koostab Euroopa Komisjon RAPEXi suunised ja ajakohastab neid korrapäraselt.

Otsusega 2010/15/EL (4) võttis Euroopa Komisjon vastu RAPEXi muudetud suunised, tunnistades sellega kehtetuks komisjoni otsusega 2004/418/EÜ (5) vastu võetud suunised. 19. oktoobri 2010. aasta otsusega 396/10/COL võttis järelevalveamet kõnealused RAPEXi muudetud suunised vastu.

EFTA riikide taotluse põhjal, mis esitati EFTA sekretariaadi vahendusel 14. aprillil 2014, muutis järelevalveamet RAPEXi suuniseid ja valmistas ette muudetud suuniste projekti, et võtta arvesse uut menetluskorda ja EMP EFTA riikide RAPEXi kontaktpunktide tulevasi valideerimisülesandeid, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud RAPEXi muudetud suuniste projekti 6. lisas.

Kooskõlas kodukorra artiklis 8 ette nähtud kirjaliku menetlusega, konsulteeriti RAPEXi muudetud suuniste projekti osas komiteega (6).

RAPEXi suunised tuleb edastada EFTA riikide asutustele, mis on määratud RAPEX-süsteemi kontaktpunktideks ning vastutavad direktiivi 2001/95/EÜ artikli 11 kohaste teavitamismenetluse eest.

Järelevalveamet lähtub direktiivi 2001/95/EÜ kohase teavitamise korra ja RAPEXi haldamisel RAPEXi suunistest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Järelevalveamet võtab pärast kõnealuses küsimuses tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise EFTA komiteega konsulteerimist vastu muudetud suunised, et täiendada Euroopa Majanduspiirkonna II lisa XIX peatüki punktis 3h osutatud õigusakti selle artiklis 12 sätestatud kiire teavitamise süsteemi RAPEXi ja artiklis 11 sätestatud teavitamise korra haldamiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesolev otsus koos selle lisas esitatud muudetud suunistega avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev otsus on adresseeritud EFTA riikidele. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 5. november 2014

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

direktor

Xavier LEWIS

---

(1)  
  ELT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  Tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise EFTA komitee, mis moodustati EFTA riikide alalise komitee 26. oktoobri 2012. aasta otsuse nr 4/2012/SC alusel.

2

(3)  Sama.

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2009. aasta otsus 2010/15/EL, milles sätestatakse direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artikliga 12 ette nähtud ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja artikliga 11 ette nähtud teavitamise korra haldamise suunised (ELT L 22, 26.1.2010, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/418/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) juhtimise ja teadete edastamise suunised kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 11 (ELT L 151, 30.4.2004, lk 83).

5

(6)  Vt 8. juuli 2014. aasta kirju (juhtumid nr 714776, 714853 ja 714857).

6

---

LISA

EFTA järelevalveameti suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artikliga 12 ette nähtud ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja artikliga 11 ette nähtud teavitamise korra haldamiseks

Sisukord

Eessõna

I osa

Suuniste staatus ja adressaadid

| 1. | Suuniste staatus, eesmärgid ja ajakohastamine |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Staatus |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eesmärgid |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ajakohastamine |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Suuniste adressaadid |
| --- | --- |

2.

II osa

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud kiire teabevahetuse süsteem RAPEX

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | RAPEXi eesmärgid |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | RAPEXi osad |
| --- | --- |

1.2.

| 2. | RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Tarbekaubad |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | RAPEXiga hõlmatud tooted |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Tooted, mida RAPEX ei hõlma |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Meetmed |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Meetmete kategooriad |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Meetmete liik |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste algatatud kohustuslikud meetmed |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Üldiselt kohaldatavate kohustuslike meetmete väljaarvamine |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Teadete esitamise aeg |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Teavitavad ametiasutused |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Ettevõtja teateid käsitlev RAPEXi teade |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.3. | Tõsine risk |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Tõsine risk |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Riskihindamismeetod |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Hindamisasutus |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Ettevõtja teadetes esitatud riskihinnang |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.4. | Piiriülene mõju |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Rahvusvaheline juhtum |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Kohalik juhtum |
| --- | --- |

2.4.2.

| 3. | Teated |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Teadete liigid |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | RAPEXi teated |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Informatiivse sisuga teade |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Teate sisu |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Andmete täielikkus |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Andmete ulatus |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Andmete ajakohastamine |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Vastutus edastatud teabe eest |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Teabe avalikustamine kui üldreegel |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Erandid üldreeglist |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Konfidentsiaalsustaotlus |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Konfidentsiaalsete teadete käsitlemine |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Konfidentsiaalsustaotluse tühistamine |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Teadete kontrollimine EFTA järelevalveameti poolt |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Nõuetekohasus |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Täielikkus |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Lisateabe nõudmine |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Uurimine |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Teadete kinnitamine ja laialisaatmine |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Teadete kinnitamine ja laialisaatmine |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EMP tasandil arutamist vajavaid ohutusaspekte käsitlevate teadete kinnitamine |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Komisjoni esitatud teave ohtlike toodete kohta |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Teadetele tuginevad järelmeetmed |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EMP riigi teate lõplik eemaldamine RAPEXi rakendusest |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | RAPEXi teate ajutine eemaldamine RAPEXi veebisaidilt |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | RAPEXi teadete esitamise tähtajad |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | Vastusteade |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Järelmeetmetest teavitamine |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vastusteate sisu |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EFTA riikide vastusteadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vastusteadete kinnitamine ja laialisaatmine |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vastusteate lõplik eemaldamine RAPEXi rakendusest |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vastusteate esitamise tähtajad |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | RAPEXi võrkude toimimine |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | RAPEXi kontaktpunktid |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Korraldus |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ülesanded |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | EMP ja riiklikul tasandil loodud RAPEXi võrgud |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | RAPEXi kontaktpunktid |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Riiklikul tasandil loodud RAPEXi võrgud |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Teavitamisvahendid, RAPEXi rakendamise praktiline ja tehniline korraldus |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Keeled |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | RAPEXi veebirakendus |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | RAPEXi toimimine väljaspool normaaltööaega |
| --- | --- |

5.3.3.

III osa

Üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 11 ette nähtud teavitamise kord

| 1. | Taust ja eesmärgid |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teavitamise kriteeriumid |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teated |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vastusteade |
| --- | --- |

4.

| 5. | Praktiline ja tehniline korraldus |
| --- | --- |

5.

IV osa

Lisad

| 1. | Teate tüüpvorm |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vastusteate vorm |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmesriikidele määratud tähtajad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisjonile määratud tähtajad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tarbekaupade riskihindamise suunised |
| --- | --- |

5.

| 6. | EFTA riikide riiklike RAPEXi kontaktpunktide ülesanded ja roll |
| --- | --- |

6.

EESSÕNA

Läbivaadatud üldise tooteohutuse direktiiv, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingule selle protokolliga nr 1, jõustus EFTA riikides 1. märtsil 2004.

Kooskõlas direktiivi artikli 12 lõikega 3 ja II lisa punktiga 8 koostab Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon” kiire teavitamise süsteemi (RAPEX) haldamise suunised ja ajakohastab neid korrapäraselt. Otsusega 2004/418/EÜ võttis komisjon esimest korda vastu suunised, et täiendada direktiivi 2001/95/EÜ kiire teavitamise süsteemi (RAPEX) ja selle direktiivi artikli 11 kohaselt edastatavate teadete haldamiseks. Otsusega 2010/15/EL võttis komisjon vastu uued suunised, tunnistades sellega kehtetuks otsuse 2004/418/EÜ.

Vastavalt EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingu artikli 5 lõike 2 punktile d täidab EFTA järelevalveamet (edaspidi ka „järelevalveamet” või „ESA”) ülesandeid, mis EMP lepingu protokolli nr 1 kohaldamisega tulenevad kõnealuse lepingu lisades viidatud õigusaktidest ja mis on esitatud järelevalve- ja kohtulepingu protokollis nr 1. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 1 artikli 1 lõikele 2 täidab EFTA järelevalveamet teatavaid Euroopa Komisjoni ülesandeid. Seepärast peab EFTA järelevalveamet vajalikuks võtta vastu komisjoni uute suunistega samaväärsed ja sama eesmärki täitvad suunised.

Suunised on suunatud EFTA riikide ametiasutustele, mis on määratud RAPEX-süsteemi kontaktpunktideks ning vastutavad direktiivi 2001/95/EÜ artikli 11 kohase teavitamise eest. EFTA järelevalveamet lähtub RAPEXi ja artikli 11 kohase teavitamismenetluse kasutamisel kõnealustest suunistest.

Siinkohal olgu märgitud, et termin „EFTA riigid” viitab nendele EFTA riikidele, mis on EMP lepingu osalisriigid, kelle suhtes leping jõustus. Käesolevates suunistes tähendab termin „EMP riigid” kõiki Euroopa Liidu liikmesriike ja neid EFTA riike, mis on EMP lepingu osalisriigid.

EFTA järelevalveamet võib käesolevaid suuniseid vajaduse korral muuta või täiendada või viia need vastavusse komisjoni suunistega.

Käesolevad suunised ja nende tulevased muudatused avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes vastavalt EMP jaoks olulise teabe avaldamise korrale, millele on osutatud EMP lepingu lõppaktis.

I OSA

Suuniste staatus ja adressaadid

1.   SUUNISTE STAATUS, EESMÄRGID JA AJAKOHASTAMINE

1.1.   Staatus

Suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) artikliga 12 ette nähtud ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja artikliga 11 ette nähtud teavitamise korra haldamiseks (edaspidi „suunised”) on EFTA järelevalveamet vastu võtnud kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping)” II lisa XIX peatüki punktis 3h viidatud õigusakti (direktiiv 2001/95/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingule selle protokolliga nr 1) artikli 11 lõikega 1 ja II lisa punktiga 8. Kõnealuse ülesande täitmisel abistas järelevalveametit EFTA riikide esindajatest koosnev nõuandekomitee, kes tegutses kooskõlas nõuandemenetlusega (1).

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi II lisa punktile 8 koostab EFTA järelevalveamet kohaldatava nõuandemenetluse raames suunised RAPEXi haldamise kohta EFTA järelevalveametis ja EFTA riikides ning ajakohastab neid suuniseid korrapäraselt. Lisaks on üldise tooteohutuse direktiivi artikli 11 lõikes 1 sätestatud, et RAPEXi kaudu teavitamise korra kohta koostatud suunistega tuleks reguleerida ka mitmeid üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 11 ette nähtud teavitamise korra aspekte. Seetõttu reguleeritakse suunistega üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXi kaudu teavitamise korra toimimist ja haldamist ning üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 11 ette nähtud teavitamise korda.

Suunised on iseseisev dokument, millega reguleeritakse üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXi kaudu teavitamise korda. Seda korda kohaldatakse seoses tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupadega võetud ennetavate ja piiravate meetmete suhtes. Suuniste ülesehitust ja sisu on siiski võimalik kohandada ning vajaduse korral lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (2) artikliga 22 ette nähtud teavitamise korraga seotud sätted.

EMP, taotleja- ja kolmandad riigid ning rahvusvahelised organisatsioonid, kellele on tagatud juurdepääs RAPEXile (üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõikes 4 kindlaksmääratud tingimustel), osalevad süsteemis vastavalt üldise tooteohutuse direktiivis ja suunistes sätestatud eeskirjadele.

1.2.   Eesmärgid

Üldise tooteohutuse direktiiviga nähakse ette suuniste kehtestamine, et sätestada lihtsad ja selged kriteeriumid ning praktilised eeskirjad, et lihtsustada üldise tooteohutuse direktiivi artiklitega 11 ja 12 ette nähtud teavitusmehhanismide toimimist. Suuniste eesmärgid on:

| — | täpsustada kahe teavitusmehhanismi kohaldamisala; |
| --- | --- |

—

täpsustada kahe teavitusmehhanismi kohaldamisala;

| — | sätestada kahe teavitusmehhanismi jaoks teavitamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

sätestada kahe teavitusmehhanismi jaoks teavitamise kriteeriumid;

| — | määrata kindlaks kahe teavitusmehhanismi kaudu esitatud teadete ning vastusteadete sisu, eelkõige nõutavad andmed ning kasutatavad vormid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks kahe teavitusmehhanismi kaudu esitatud teadete ning vastusteadete sisu, eelkõige nõutavad andmed ning kasutatavad vormid;

| — | kehtestada meetmed, mida EFTA riigid peavad rakendama pärast teate kättesaamist, ning esitatava teabe liik; |
| --- | --- |

—

kehtestada meetmed, mida EFTA riigid peavad rakendama pärast teate kättesaamist, ning esitatava teabe liik;

| — | kirjeldada, kuidas EFTA järelevalveamet käsitleb teateid ja vastusteateid; |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas EFTA järelevalveamet käsitleb teateid ja vastusteateid;

| — | kehtestada tähtajad kahe teavitusmehhanismi alusel võetavate eri liiki meetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

kehtestada tähtajad kahe teavitusmehhanismi alusel võetavate eri liiki meetmete rakendamiseks;

| — | näha ette EFTA järelevalveameti ja EFTA riikide tasandil vajalik tegutsemis- ja tehniline kord, et teavitusmehhanisme rakendataks tõhusalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

—

näha ette EFTA järelevalveameti ja EFTA riikide tasandil vajalik tegutsemis- ja tehniline kord, et teavitusmehhanisme rakendataks tõhusalt ja tulemuslikult;

| — | kehtestada riskihindamise meetod ning eelkõige tõsiste ohtude kindlaks tegemise kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

kehtestada riskihindamise meetod ning eelkõige tõsiste ohtude kindlaks tegemise kriteeriumid.

1.3.   Ajakohastamine

EFTA järelevalveamet ajakohastab suuniseid korrapäraselt kooskõlas punktis 1.1 sätestatud nõuandemenetlusega ning vastavalt komisjoni poolt heaks kiidetud ajakohastamistele, mis lähtuvad tooteohutuse valdkonnas saadud kogemustest ja seal aset leidnud uutest arengutest.

2.   SUUNISTE ADRESSAADID

Suunised on mõeldud kõigile EFTA riikide ametiasutustele, kes tegutsevad tarbekaupade ohutuse valdkonnas ning osalevad RAPEXi võrgus, sealhulgas turujärelevalveasutustele, kes vastutavad tarbekaupade ohutusnõuetele vastavuse järelevalve eest, ning välispiirikontrolli eest vastutavatele asutustele.

EFTA järelevalveamet peaks üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXi süsteemi ja artikliga 11 ette nähtud teavitamise korra haldamisel, mida ta teeb koostöös komisjoniga, lähtuma käesolevatest suunistest.

II OSA

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud ühenduse kiire teabevahetuse süsteem RAPEX

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   RAPEXi eesmärgid

Üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 on ette nähtud kiire teabevahetuse süsteem (RAPEX). RAPEX kehtestati selleks, et:

| — | luua mehhanism teabe kiireks vahetamiseks EMP riikide, komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade suhtes võetud ennetavate ja piiravate meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

luua mehhanism teabe kiireks vahetamiseks EMP riikide, komisjoni ja EFTA järelevalveameti vahel tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade suhtes võetud ennetavate ja piiravate meetmete kohta;

| — | teavitada EMP riike, komisjoni ja EFTA järelevalveametit riiklike ametiasutuste poolt seoses RAPEXi kaudu vahetatud teabega võetud järelmeetmete tulemustest. |
| --- | --- |

—

teavitada EMP riike, komisjoni ja EFTA järelevalveametit riiklike ametiasutuste poolt seoses RAPEXi kaudu vahetatud teabega võetud järelmeetmete tulemustest.

RAPEXil on tooteohutuse valdkonnas tähtis roll; see täiendab muid meetmeid, mis on võetud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, et tagada tarbijaohutuse kõrge tase Euroopa Majanduspiirkonnas.

RAPEXi andmete abil aidatakse:

| — | ennetada ja piirata tarbijatele ohtlike toodete pakkumist; |
| --- | --- |

—

ennetada ja piirata tarbijatele ohtlike toodete pakkumist;

| — | kontrollida EMP riikide ametiasutuste turujärelevalve ja jõustamistegevuse tõhusust ja järjekindlust; |
| --- | --- |

—

kontrollida EMP riikide ametiasutuste turujärelevalve ja jõustamistegevuse tõhusust ja järjekindlust;

| — | teha kindlaks vajadused ja luua alus meetmete võtmiseks Euroopa Majanduspiirkonnas; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks vajadused ja luua alus meetmete võtmiseks Euroopa Majanduspiirkonnas;

| — | soodustada EMP tooteohutusnõuete järjekindlat jõustamist ning seega siseturu tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

—

soodustada EMP tooteohutusnõuete järjekindlat jõustamist ning seega siseturu tõrgeteta toimimist.

1.2.   RAPEXi osad

RAPEX koosneb mitmest üksteist täiendavast osast, mis on süsteemi tõhusaks ja tulemuslikuks toimimiseks üliolulised. Kõige olulisemad osad on:

| — | süsteemi toimimist reguleeriv õiguslik raamistik (st üldise tooteohutuse direktiiv ja suunised); |
| --- | --- |

—

süsteemi toimimist reguleeriv õiguslik raamistik (st üldise tooteohutuse direktiiv ja suunised);

| — | veebirakendus (edaspidi „RAPEXi rakendus”), mis võimaldab EMP riikidel, komisjonil ja EFTA järelevalveametil veebikeskkonna kaudu kiiresti teavet vahetada; |
| --- | --- |

—

veebirakendus (edaspidi „RAPEXi rakendus”), mis võimaldab EMP riikidel, komisjonil ja EFTA järelevalveametil veebikeskkonna kaudu kiiresti teavet vahetada;

| — | RAPEXi kontaktpunktide võrk, mis koosneb kõigis EMP riikides RAPEXi toimimise eest vastutavatest ühtsetest kontaktpunktidest; |
| --- | --- |

—

RAPEXi kontaktpunktide võrk, mis koosneb kõigis EMP riikides RAPEXi toimimise eest vastutavatest ühtsetest kontaktpunktidest;

| — | igas EMP riigis loodud riiklikud RAPEXi võrgud, mis koosnevad RAPEXi kontaktpunktist ja kõigist tarbekaupade ohutuse tagamisega seotud ametiasutustest; |
| --- | --- |

—

igas EMP riigis loodud riiklikud RAPEXi võrgud, mis koosnevad RAPEXi kontaktpunktist ja kõigist tarbekaupade ohutuse tagamisega seotud ametiasutustest;

| — | üldise tooteohutuse direktiivi eest vastutavas komisjoni osakonnas loodud RAPEXi töörühm, kes vaatab läbi ja kinnitab dokumendid, mis ELi liikmesriigid on RAPEXi kaudu esitanud, ning hooldab RAPEXi süsteemi ja tagab selle nõuetekohase toimimise liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

üldise tooteohutuse direktiivi eest vastutavas komisjoni osakonnas loodud RAPEXi töörühm, kes vaatab läbi ja kinnitab dokumendid, mis ELi liikmesriigid on RAPEXi kaudu esitanud, ning hooldab RAPEXi süsteemi ja tagab selle nõuetekohase toimimise liikmesriikides;

| — | EFTA järelevalveasutuse RAPEXi töörühm, kes vaatab läbi EFTA riikide esitatud dokumendid, enne kui EFTA riigid need RAPEXi andmebaasis kinnitavad, et esitada need komisjonile, ning hooldab RAPEXi süsteemi ja tagab selle nõuetekohase toimimise EFTA riikides; |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveasutuse RAPEXi töörühm, kes vaatab läbi EFTA riikide esitatud dokumendid, enne kui EFTA riigid need RAPEXi andmebaasis kinnitavad, et esitada need komisjonile, ning hooldab RAPEXi süsteemi ja tagab selle nõuetekohase toimimise EFTA riikides;

| — | RAPEXi veebileht, (3) kus avaldatakse üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõike 1 kohaselt esitatud RAPEXi teadete kokkuvõtted; |
| --- | --- |

—

RAPEXi veebileht, (3) kus avaldatakse üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõike 1 kohaselt esitatud RAPEXi teadete kokkuvõtted;

| — | RAPEXi väljaanded, nagu RAPEXi statistika, RAPEXi aastaaruanded ja muud reklaammaterjalid. |
| --- | --- |

—

RAPEXi väljaanded, nagu RAPEXi statistika, RAPEXi aastaaruanded ja muud reklaammaterjalid.

2.   RAPEXI KAUDU TEATAMISE KRITEERIUMID

Üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXit kasutatakse meetmete korral, millega ennetatakse või piiratakse tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade levitamist ja kasutamist või millega kehtestatakse nende levitamise või kasutamise eritingimused.

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivile on EFTA riikide osalemine RAPEXis kohustuslik ning seega on neil juriidiline kohustus teavitada EFTA järelevalveametit, kui on täidetud järgmised neli teavitamise kriteeriumi:

| — | toode on tarbekaup; |
| --- | --- |

—

toode on tarbekaup;

| — | toote suhtes kohaldatakse meetmeid, millega ennetatakse või piiratakse toote võimalikku levitamist või kasutamist või kehtestatakse selle levitamise või kasutamise eritingimused (ennetavad ja piiravad meetmed); |
| --- | --- |

—

toote suhtes kohaldatakse meetmeid, millega ennetatakse või piiratakse toote võimalikku levitamist või kasutamist või kehtestatakse selle levitamise või kasutamise eritingimused (ennetavad ja piiravad meetmed);

| — | toode ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust; |
| --- | --- |

—

toode ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust;

| — | tõsisel ohul on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

—

tõsisel ohul on piiriülene mõju.

2.1.   Tarbekaubad

2.1.1.   RAPEXiga hõlmatud tooted

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 2 punktile a on tarbekaupadeks RAPEXi puhul:

—   „tarbijatele mõeldud tooted”– tooted, mis on kavandatud ja toodetud tarbijatele ning neile kättesaadavaks tehtud;

—   „tarbijaturule migreeruvad tooted”– tooted, mis on kavandatud ja toodetud professionaalsetele kasutajatele, kuid mida võivad mõistlikult eeldatavates tingimustes tõenäoliselt kasutada ka tavatarbijad. Need on professionaalsetele kasutajatele valmistatud tooted, mis on tehtud kättesaadavaks tarbijatele, kes võivad neid osta ja kasutada ilma igasuguste eriteadmiste või -väljaõppeta, nt professionaalsetele kasutajatele kavandatud ja toodetud elektritrell, nurklihvija ja lauasaag, mida tarnitakse ka tarbijaturule (st tarbijad võivad neid poest osta ja neid ilma igasuguse eriväljaõppeta kasutada).

Nii tarbijatele ettenähtud tooteid kui ka tarbijaturule migreeruvaid tooteid võidakse tarbijatele anda tasuta, tarbijad võivad neid osta või neid võidakse tarbijatele pakkuda mõne teenuse raames. Kõik kolm olukorda kuuluvad RAPEXi kohaldamisalasse.

Tarbijatele teenuste raames pakutavate toodete hulka kuuluvad:

| — | tarbijatele pakutavad tooted, mis võetakse endaga kaasa ja mida kasutatakse väljaspool teenuseosutaja ruume, nagu rendiettevõttest renditud või liisitud autod ja muruniidukid ning tätoveerimistint ja implantaadid (mida ei liigitata meditsiiniseadmeteks), mille teenuseosutaja on siirdanud tarbija naha alla; |
| --- | --- |

—

tarbijatele pakutavad tooted, mis võetakse endaga kaasa ja mida kasutatakse väljaspool teenuseosutaja ruume, nagu rendiettevõttest renditud või liisitud autod ja muruniidukid ning tätoveerimistint ja implantaadid (mida ei liigitata meditsiiniseadmeteks), mille teenuseosutaja on siirdanud tarbija naha alla;

| — | teenuseosutaja ruumides kasutatavad tooted, juhul kui tarbijad ise toodet aktiivselt kasutavad (nt käivitavad masina, neil on võimalus seda peatada, mõjutada selle töötamist toote kasutamise ajal selle asukohta või tööintensiivsust muutes). Sellisteks toodeteks on näiteks solaariumisalongides ja spordiklubides kasutatavad solaariumid. Tarbijad peavad tooteid aktiivselt kasutama ning neil peab olema üsna suur kontroll vastava toote üle. Üksnes passiivset kasutamist, nt šampooni kasutamist inimese poolt, kelle juukseid peseb juuksur, või bussi kasutamist reisija poolt, ei saa liigitada tarbijapoolseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

teenuseosutaja ruumides kasutatavad tooted, juhul kui tarbijad ise toodet aktiivselt kasutavad (nt käivitavad masina, neil on võimalus seda peatada, mõjutada selle töötamist toote kasutamise ajal selle asukohta või tööintensiivsust muutes). Sellisteks toodeteks on näiteks solaariumisalongides ja spordiklubides kasutatavad solaariumid. Tarbijad peavad tooteid aktiivselt kasutama ning neil peab olema üsna suur kontroll vastava toote üle. Üksnes passiivset kasutamist, nt šampooni kasutamist inimese poolt, kelle juukseid peseb juuksur, või bussi kasutamist reisija poolt, ei saa liigitada tarbijapoolseks kasutamiseks.

RAPEXi kohaldamisalasse ei kuulu aga seadmed, mida teenuseosutaja oma teenuse osutamiseks kasutab ning seetõttu ei saa sellistest toodetest (nt seadmed, mida tarbijad kasutavad sõitmiseks või reisimiseks ja mida juhib teenuseosutaja) süsteemi kaudu teada anda.

2.1.2.   Tooted, mida RAPEX ei hõlma

RAPEX ei hõlma:

| 1. | tooteid, mis ei kuulu üldise tooteohutuse direktiivi artikli 2 punktis a sätestatud toote määratluse alla:






  — | tooted, mis on kavandatud ja toodetud professionaalsetele kasutajatele ning üksnes neile kättesaadavaks tehtud ja mida tarbijad mõistlikult eeldatavates tingimustes tõenäoliselt ei kasuta (professionaalseks kasutamiseks ettenähtud tooted); |
| --- | --- | --- |

1.

tooteid, mis ei kuulu üldise tooteohutuse direktiivi artikli 2 punktis a sätestatud toote määratluse alla:

—

tooted, mis on kavandatud ja toodetud professionaalsetele kasutajatele ning üksnes neile kättesaadavaks tehtud ja mida tarbijad mõistlikult eeldatavates tingimustes tõenäoliselt ei kasuta (professionaalseks kasutamiseks ettenähtud tooted);

| — | kasutatud tooted, nt antiikesemed või tooted, mida on enne nende kasutamist vaja parandada või uuendada tingimusel et pakkuja teatab sellest selgelt isikule, kellele ta toodet pakub. |
| --- | --- |

—

kasutatud tooted, nt antiikesemed või tooted, mida on enne nende kasutamist vaja parandada või uuendada tingimusel et pakkuja teatab sellest selgelt isikule, kellele ta toodet pakub.

| 2. | tooteid, mis kuuluvad muude EMP õigusaktidega kehtestatud spetsiaalsete ja samaväärsete teavitusmehhanismide kohaldamisalasse:






  — | toit ja sööt, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) reguleerimisalasse; |
| --- | --- | --- |

2.

tooteid, mis kuuluvad muude EMP õigusaktidega kehtestatud spetsiaalsete ja samaväärsete teavitusmehhanismide kohaldamisalasse:

—

toit ja sööt, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) reguleerimisalasse;

| — | ravimid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (6) reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

—

ravimid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (6) reguleerimisalasse;

| — | meditsiiniseadmed, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (7) reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

—

meditsiiniseadmed, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (7) reguleerimisalasse;

| — | meditsiinilised in vitro diagnostikavahendid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/79/EÜ (8) reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

—

meditsiinilised in vitro diagnostikavahendid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/79/EÜ (8) reguleerimisalasse;

| — | aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ (9) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

—

aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ (9) reguleerimisalasse.

2.2.   Meetmed

2.2.1.   Meetmete kategooriad

Tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade levitamise ja kasutamisega seoses võetud kõigi kategooriate ennetavate ja piiravate meetmete suhtes kehtib RAPEXi kaudu teavitamise kohustus. Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 8 lõike 1 punktides b–f on esitatud nende meetmete loetelu, millest tuleb RAPEXi kaudu teavitada. Nende hulka kuuluvad järgmised meetmed:

| — | –tootele sellega kaasnevate võimalike ohtude kohta asjakohaste hoiatuste märkimine; |
| --- | --- |

—

–tootele sellega kaasnevate võimalike ohtude kohta asjakohaste hoiatuste märkimine;

| — | toote levitamise suhtes eeltingimuste kehtestamine; |
| --- | --- |

—

toote levitamise suhtes eeltingimuste kehtestamine;

| — | tarbijate hoiatamine ohtude eest, mida toode võib teatavatele isikutele põhjustada; |
| --- | --- |

—

tarbijate hoiatamine ohtude eest, mida toode võib teatavatele isikutele põhjustada;

| — | toote pakkumise, pakkumiseks esitamise või esitlemise ajutine keelamine; |
| --- | --- |

—

toote pakkumise, pakkumiseks esitamise või esitlemise ajutine keelamine;

| — | toote levitamise keelamine ja keelu järgimise tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete kehtestamine; |
| --- | --- |

—

toote levitamise keelamine ja keelu järgimise tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete kehtestamine;

| — | toote turult kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

toote turult kõrvaldamine;

| — | toote tarbijatelt tagasinõudmine; |
| --- | --- |

—

toote tarbijatelt tagasinõudmine;

| — | kõrvaldatud või tagasinõutud toote hävitamine. |
| --- | --- |

—

kõrvaldatud või tagasinõutud toote hävitamine.

RAPEXi kohaldamisel kasutatakse mõistet „kõrvaldamine” üksnes meetmete puhul, mille eesmärk on takistada tarbijatele ohtliku toote levitamist, esitlemist ja pakkumist, samas kui mõistet „tagasinõudmine” kasutatakse üksnes meetmete puhul, mille eesmärk on saada turult tagasi ohtlik toode, mille tootja või levitaja on tarbijatele juba kättesaadavaks teinud.

2.2.2.   Meetmete liigid

Ennetavaid ja piiravaid meetmeid võib ohtlike toodete suhtes võtta kas toote turule viinud ja/või toodet turul levitanud tootja või levitaja algatusel (vabatahtlikud meetmed), või nende võtmist võib nõuda EMP riigi ametiasutus, et jälgida toote vastavust ohutusnõuetele (kohustuslikud meetmed).

RAPEXi puhul on kohustuslikud ja vabatahtlikud meetmed kindlaks määratud järgmiselt:

| — | kohustuslikud meetmed:
  EMP riigi ametiasutuste võetud või võtta otsustatud meetmed, sageli haldusotsuse kujul, mis kohustab tootjat või levitajat võtma nende poolt turul kättesaadavaks tehtud konkreetse toote suhtes ennetavaid või piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

kohustuslikud meetmed:

EMP riigi ametiasutuste võetud või võtta otsustatud meetmed, sageli haldusotsuse kujul, mis kohustab tootjat või levitajat võtma nende poolt turul kättesaadavaks tehtud konkreetse toote suhtes ennetavaid või piiravaid meetmeid;

| — | vabatahtlikud meetmed:






  — | tootja või levitaja vabatahtlikult võetud ennetavad ja piiravad meetmed, st ilma EFTA riigi ametiasutuse sekkumiseta. Tõsiselt ohtlikest toodetest ning vastavatest tootja või levitaja algatatud ennetavatest või piiravatest meetmetest tuleks EMP riikide pädevaid asutusi üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 lõikega 3 ette nähtud teavitusmehhanismi kaudu viivitamata teavitada; |
| --- | --- | --- |

—

vabatahtlikud meetmed:

—

tootja või levitaja vabatahtlikult võetud ennetavad ja piiravad meetmed, st ilma EFTA riigi ametiasutuse sekkumiseta. Tõsiselt ohtlikest toodetest ning vastavatest tootja või levitaja algatatud ennetavatest või piiravatest meetmetest tuleks EMP riikide pädevaid asutusi üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 lõikega 3 ette nähtud teavitusmehhanismi kaudu viivitamata teavitada;

| — | EFTA riikide ametiasutuste soovitused ning kokkulepped, mis nad on sõlminud tootjate ja levitajatega. Nende hulka kuuluvad suulised kokkulepped, mille tulemusel võtavad tootjad ja levitajad ennetavaid või piiravaid meetmeid seoses nende poolt turul kättesaadavaks tehtud tõsiselt ohtlike toodetega. |
| --- | --- |

—

EFTA riikide ametiasutuste soovitused ning kokkulepped, mis nad on sõlminud tootjate ja levitajatega. Nende hulka kuuluvad suulised kokkulepped, mille tulemusel võtavad tootjad ja levitajad ennetavaid või piiravaid meetmeid seoses nende poolt turul kättesaadavaks tehtud tõsiselt ohtlike toodetega.

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõikele 1 tuleb nii kohustuslikest kui ka vabatahtlikest meetmetest teavitada RAPEXi kaudu.

2.2.3.   Välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste algatatud kohustuslikud meetmed

Välispiirikontrolli eest vastutavate asutuste võetud meetmetest, millega takistatakse tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade levitamist EMPs (nt otsused peatada import riigi piiril), tuleks EFTA järelevalveametit RAPEXi kaudu teavitada samal viisil kui turujärelevalveasutuste võetud meetmetest, millega piiratakse toote levitamist või kasutamist.

2.2.4.   Üldiselt kohaldatavate kohustuslike meetmete väljaarvamine

Üldiselt kohaldatavatest meetmetest, mis on vastu võetud riiklikul tasandil ning mille eesmärk on ennetada või piirata üldiselt kirjeldatud kategooria(te) tarbekaupade levitamist ja kasutamist tõsise ohu tõttu tarbijate tervisele ja ohutusele, ei tuleks EFTA järelevalveametit teavitada RAPEXi süsteemi kaudu. Kõigist sellistest riiklikest meetmetest, mida kohaldatakse üksnes üldiselt määratletud tootekategooriate suhtes, nagu kõik tooted üldiselt või kõik sama eesmärki täitvad tooted, ning mitte nende toodete (tootekategooriate) suhtes, mis tehakse kindlaks konkreetselt nende kaubamärgi, eriomase välimuse, tootja, ettevõtja, mudeli nime või numbri jms järgi, tuleb EFTA järelevalveametit teavitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/34/EÜ (10).

2.2.5.   Teadete esitamise aeg

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõikega 1 kohustatakse EFTA riike teavitama EFTA järelevalveametit ennetavatest ja piiravatest meetmetest RAPEXi kaudu viivitamata. Kõnealust sätet kohaldatakse nii kohustuslike kui ka vabatahtlike meetmete suhtes, kuigi neist teatamise ajaline kord on erinev.

—   Kohustuslikud meetmed

Neist meetmetest teavitatakse RAPEXi kaudu kohe pärast nende võtmist või pärast nende võtmise otsuse tegemist, isegi kui riiklikul tasandil esitatakse tõenäoliselt nende peale kaebus, nende peale on juba kaebus esitatud või nende suhtes kehtib avaldamise nõue.

See lähenemisviis on kooskõlas RAPEXi eesmärgiga, st tagada kiire teabevahetus EMP riikide ja EFTA järelevalveameti vahel, et takistada tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate toodete pakkumist ja kasutamist.

—   Vabatahtlikud meetmed

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 lõikele 3 peavad tootjad ja levitajad teavitama EFTA riigi ametiasutusi vabatahtlikest meetmetest, mis võetakse, et vältida ohtu, mida nende poolt turul kättesaadavaks tehtud tooted võiksid tarbijatele põhjustada („ettevõtja teade”). Sellise ettevõtja teate saanud EFTA riigi ametiasutus koostab selle teabe põhjal RAPEXi teate (kui kõik artikli 12 lõikes 1 sätestatud RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud) ning edastab selle viivitamata pärast ettevõtja teate saamist.

Kui vabatahtlikke meetmeid võetakse tootja või levitaja ja EFTA riigi ametiasutuse omavahelisel kokkuleppel või ametiasutuselt tootjale või levitajale esitatud soovituse põhjal, esitatakse RAPEXi teade viivitamata pärast sellise kokkuleppe sõlmimist või soovituse vastuvõtmist.

Selleks et tagada RAPEXi kaudu teatamise kohustuse ühtne kohaldamine, on suuniste 3. lisas sätestatud konkreetsed tähtajad, mille jooksul tuleb EFTA järelevalveametile RAPEXi kaudu teated esitada (11).

2.2.6.   Teavitavad ametiasutused

Nii kohustuslikest kui ka vabatahtlikest meetmetest teatab RAPEXi kaudu riiklik RAPEXi kontaktpunkt, kes vastutab kogu teabe eest, mis tema riik on kõnealuse süsteemi kaudu saatnud (12).

2.2.7.   Ettevõtja teateid käsitlev RAPEXi teade

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 lõikega 3 kohustatakse tootjaid ja levitajaid edastama ohtliku tootega seotud teabe (üheaegselt) kõigi nende EMP riikide ametiasutustele, kus ohtlik toode kättesaadavaks tehti. Sellise teate esitamise tingimused ja üksikasjad on sätestatud üldise tooteohutuse direktiivi I lisas.

Sellistes olukordades kohaldatakse RAPEXi kaudu teatamise kohustust iga EMP riigi suhtes, kes ettevõtja teate sai. Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõike 1 tegeliku kohaldamise lihtsustamiseks ja RAPEXi teadete tarbetu kordamise vältimiseks on EMP riikidega kokku lepitud, et RAPEXi teate peaks esitama üksnes see EMP riik, kus teate esitanud tootja või levitaja on asutatud („peamine EMP riik”). Kui EFTA järelevalveamet, EFTA riigid ja komisjon on RAPEXi teate kinnitanud ja süsteemi kaudu laiali saatnud, peaksid teised EMP riigid (eelkõige need, kes said samasuguse ettevõtja teate) esitama sellele RAPEXi teatele vastusteate.

Kui peamine EFTA riik ei esita RAPEXi teadet suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks ega teavita EFTA järelevalveametit viivituse põhjustest, võib RAPEXi kaudu teate esitada ükskõik milline samasuguse ettevõtja teate saanud EMP riik.

2.3.   Tõsine risk

2.3.1.   Tõsine risk

Enne kui EFTA riigi ametiasutus otsustab RAPEXi kaudu teate esitada, teostab ta alati nõuetekohase riskihindamise, et teha kindlaks, kas see toode, millest soovitakse teatada, ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust ning kas vähemalt üks RAPEXi kaudu teatamise kriteerium on täidetud.

Kuna RAPEX ei ole ette nähtud teabe vahetamiseks nende toodete kohta, mis tarbijaid tõsiselt ei ohusta, ei või selliste toodetega seoses võetud meetmetest RAPEXi kaudu vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 12 teavitada.

2.3.2.   Riskihindamismeetod

Suuniste 5. lisas on sätestatud riskihindamismeetod, mida peavad kasutama liikmesriigi ametiasutused, et hinnata seda, kui suur on oht, mida tarbekaubad tarbijate tervisele ja ohutusele põhjustavad, ning otsustada, kas RAPEXi kaudu teatamine on vajalik.

2.3.3.   Hindamisasutus

Riskihindamise teeb alati selle EFTA riigi ametiasutus, kes teostas uurimise ja võttis asjakohaseid meetmeid või jälgis vabatahtlike meetmete rakendamist, mida tootja või levitaja võttis seoses ohtliku tootega.

Enne EFTA järelevalveametile RAPEXi kaudu teate saatmist kontrollib RAPEXi kontaktpunkt alati EFTA riigi ametiasutuse koostatud riskihinnangut (lisada teatele). Kontaktpunkt lahendab enne RAPEXi kaudu teate edastamist koos vastutava ametiasutusega kõik ebaselged küsimused.

2.3.4.   Ettevõtja teadetes esitatud riskihinnang

Tootjate ja levitajate poolt EFTA riikide pädevatele asutustele vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 punktile 3 esitatud teated ohtlike tarbekaupade kohta peaksid sisaldama ka riski üksikasjalikku kirjeldust. Sellised teated saanud riiklikud ametiasutused tutvuvad nende sisuga ja analüüsivad esitatud riskihindamist. Kui EFTA riigi ametiasutus otsustab esitatud teabe ja sõltumatu riskihinnangu põhjal, et teatatud toode ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust, edastatakse EFTA järelevalveametile viivitamata seda toodet käsitlev RAPEXi teade (üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõike 1 neljas lõik).

Tootjate ja levitajate teostatud riskihindamised ei ole EFTA riigi ametiasutustele siduvad. Seetõttu võib EFTA riigi ametiasutus jõuda riskihindamisega seoses teistsugusele järeldusele kui ettevõtja teates esitatud järeldused.

2.4.   Piiriülene mõju

2.4.1.   Rahvusvaheline juhtum

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 12 esitab EFTA riik RAPEXi kaudu teate üksnes juhul, kui ta on seisukohal, et ohtlikust tootest tingitud ohu mõju ulatub või võib ulatuda tema territooriumist kaugemale („piiriülene mõju” või „rahvusvaheline juhtum”).

Võttes arvesse kaupade vaba liikumist siseturul ja asjaolu, et tooteid imporditakse EMPsse eri turustuskanalite kaudu ning tarbijad ostavad tooteid välisreiside ajal ja Interneti kaudu, julgustatakse riiklikke ametiasutusi tõlgendama piiriülese mõju kriteeriumi suhteliselt laias tähenduses. RAPEXi teade esitatakse seetõttu juhul, kui:

| — | ei saa välistada, et ohtlikku toodet on tarbijatele müüdud rohkem kui ühes EMP riigis; |
| --- | --- |

—

ei saa välistada, et ohtlikku toodet on tarbijatele müüdud rohkem kui ühes EMP riigis;

| — | ei saa välistada, et ohtlikku toodet on tarbijatele müüdud Interneti kaudu või |
| --- | --- |

—

ei saa välistada, et ohtlikku toodet on tarbijatele müüdud Interneti kaudu või

| — | toode pärineb kolmandast riigist ning seda on tõenäoliselt imporditud EMPsse mitmete turustuskanalite kaudu. |
| --- | --- |

—

toode pärineb kolmandast riigist ning seda on tõenäoliselt imporditud EMPsse mitmete turustuskanalite kaudu.

2.4.2.   Kohalik juhtum

Meetmetest, mis on võetud seoses toodetega, mis põhjustavad tarbijatele tõsist ohtu, millel on üksnes kohalik mõju („kohalik juhtum”), RAPEXi kaudu ei teavitata. See kehtib olukordades, kui EFTA riigil on põhjust uskuda, et toodet ei ole tehtud ega tehta (mitte mingil tingimusel) kättesaadavaks tarbijatele teises EMP riigis, nt üksnes ühes EMP riigis toodetud ja levitatud kohaliku tootega seoses rakendatud meetmed.

Kohalikku juhtumit käsitlev teade tuleks siiski EFTA järelevalveametile saata, kuid vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 11 ning üksnes juhul, kui see sisaldab teavet tooteohutuse kohta, mis pakub tõenäoliselt huvi teistele EMP riikidele, eelkõige teave meetmete kohta, mis on võetud uut tüüpi ohu korral, millest ei ole veel teatatud, toodete kombineerimisest tekkinud uut tüüpi ohu korral või uut liiki või uue kategooria ohtlike toodete korral (üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõike 1 teine lõik).

3.   TEATED

3.1.   Teadete liigid

3.1.1.   RAPEXi teated

RAPEXi teateid on kahte liiki, nimelt „artikli 12 kohane teade” ning „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”.

| — | Kui kõik üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 12 sätestatud RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud (vt käesolevate suuniste II osa 2. peatükki), koostab EFTA riik RAPEXi teate, mis on RAPEXi rakenduses liigitatud kui „artikli 12 kohane teade”, ning edastab selle EFTA järelevalveametile. |
| --- | --- |

—

Kui kõik üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 12 sätestatud RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud (vt käesolevate suuniste II osa 2. peatükki), koostab EFTA riik RAPEXi teate, mis on RAPEXi rakenduses liigitatud kui „artikli 12 kohane teade”, ning edastab selle EFTA järelevalveametile.

| — | Kui kõik RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud ning lisaks sellele on toode eluohtlik ja/või see on põhjustanud surmaga lõppenud õnnetusi ning muudel juhtudel, kui RAPEXi teade nõuab kiireloomuliste meetmete võtmist kõigi EMP riikide poolt, koostab teavitav EFTA riik RAPEXi teate, mis on RAPEXi rakenduses liigitatud kui „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”, ning saadab selle EFTA järelevalveametile. |
| --- | --- |

—

Kui kõik RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud ning lisaks sellele on toode eluohtlik ja/või see on põhjustanud surmaga lõppenud õnnetusi ning muudel juhtudel, kui RAPEXi teade nõuab kiireloomuliste meetmete võtmist kõigi EMP riikide poolt, koostab teavitav EFTA riik RAPEXi teate, mis on RAPEXi rakenduses liigitatud kui „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”, ning saadab selle EFTA järelevalveametile.

Enne EFTA järelevalveametile RAPEXi teate saatmist kontrollib teavitava EFTA riigi RAPEXi kontaktpunkt, kas kõik RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud ning kas teade tuleks saata RAPEXi rakenduse kaudu kui „artikli 12 kohane teade” või kui „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”.

3.1.2.   Informatiivse sisuga teade

Kui teadet ei saa süsteemi kaudu RAPEXi teatena saata, võib kontaktpunkt otsustada kasutada RAPEXi rakendust, et saata asjaomane teave üksnes teavitamise eesmärgil. Sellised teated liigitatakse RAPEXi rakenduses kui „informatiivse sisuga teade” ning see võidakse saata järgmistel juhtudel:

| a) | kui kõik üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 12 sätestatud RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud, aga teates ei esitata kogu teavet (täpsemalt toote identifitseerimisandmeid ja turustuskanaleid), mis on teistele EMP riikidele vajalik, et tagada sellisele teatele tuginevate järelmeetmete (13) võtmine. Üks näide teate kohta, mille võib RAPEXi rakenduse kaudu laiali saata kui „informatiivse sisuga teate”, on teade, mille puhul toote nimi, kaubamärk või pilt puudub ning seetõttu ei ole võimalik teatatud toodet nõuetekohaselt identifitseerida ega eristada muudest sama tootekategooria või -liigi toodetest, mis on turul kättesaadavad. Iga juhtumi puhul tuleb alati eraldi hinnata, kas teade sisaldab teiste EMP riikide jaoks piisavalt teavet, et tagada järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

a)

kui kõik üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 12 sätestatud RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumid on täidetud, aga teates ei esitata kogu teavet (täpsemalt toote identifitseerimisandmeid ja turustuskanaleid), mis on teistele EMP riikidele vajalik, et tagada sellisele teatele tuginevate järelmeetmete (13) võtmine. Üks näide teate kohta, mille võib RAPEXi rakenduse kaudu laiali saata kui „informatiivse sisuga teate”, on teade, mille puhul toote nimi, kaubamärk või pilt puudub ning seetõttu ei ole võimalik teatatud toodet nõuetekohaselt identifitseerida ega eristada muudest sama tootekategooria või -liigi toodetest, mis on turul kättesaadavad. Iga juhtumi puhul tuleb alati eraldi hinnata, kas teade sisaldab teiste EMP riikide jaoks piisavalt teavet, et tagada järelmeetmete võtmine;

| b) | kui EFTA riik on teadlik asjaolust, et EMP turul kättesaadav tarbekaup ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust, kuid ei tootja, levitaja ega EMP riigi ametiasutus ei ole veel võtnud ega otsustanud võtta ennetavaid ja piiravaid meetmeid (üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõike 1 neljas lõik). Kui teavet sellise toote kohta levitatakse RAPEXi rakenduse kaudu enne meetmete võtmist, teavitab teavitav EFTA riik seejärel EFTA järelevalveametit (nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks) teatatud toote suhtes tehtud lõplikust otsusest (peamiselt sellest, mis liiki ennetavaid või piiravaid meetmeid võeti või miks selliseid meetmeid ei võetud); |
| --- | --- |

b)

kui EFTA riik on teadlik asjaolust, et EMP turul kättesaadav tarbekaup ohustab tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust, kuid ei tootja, levitaja ega EMP riigi ametiasutus ei ole veel võtnud ega otsustanud võtta ennetavaid ja piiravaid meetmeid (üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 lõike 1 neljas lõik). Kui teavet sellise toote kohta levitatakse RAPEXi rakenduse kaudu enne meetmete võtmist, teavitab teavitav EFTA riik seejärel EFTA järelevalveametit (nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks) teatatud toote suhtes tehtud lõplikust otsusest (peamiselt sellest, mis liiki ennetavaid või piiravaid meetmeid võeti või miks selliseid meetmeid ei võetud);

| c) | kui EFTA riik otsustab teatada ennetavatest või piiravatest meetmetest, mis on võetud seoses tarbekaubaga, mille tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustav mõju on üksnes kohalik („kohalik juhtum”). Nagu on selgitatud peatükis 2.4.2, tuleks teade siiski saata vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 11, kui kohalikku juhtumit käsitlev teade sisaldab tooteohutust käsitlevat teavet, mis võib tõenäoliselt huvi pakkuda ka teistele EMP riikidele; |
| --- | --- |

c)

kui EFTA riik otsustab teatada ennetavatest või piiravatest meetmetest, mis on võetud seoses tarbekaubaga, mille tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustav mõju on üksnes kohalik („kohalik juhtum”). Nagu on selgitatud peatükis 2.4.2, tuleks teade siiski saata vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 11, kui kohalikku juhtumit käsitlev teade sisaldab tooteohutust käsitlevat teavet, mis võib tõenäoliselt huvi pakkuda ka teistele EMP riikidele;

| d) | kui teates käsitletakse tarbekaupa, mille ohutusega seotud aspekte (eelkõige tarbijate tervisele ja ohutusele põhjustatava ohu suurust) on vaja arutada EMP tasandil, et tagada EMP riikide ühtne lähenemisviis riskihindamisele ja/või jõustamismeetmetele (14); |
| --- | --- |

d)

kui teates käsitletakse tarbekaupa, mille ohutusega seotud aspekte (eelkõige tarbijate tervisele ja ohutusele põhjustatava ohu suurust) on vaja arutada EMP tasandil, et tagada EMP riikide ühtne lähenemisviis riskihindamisele ja/või jõustamismeetmetele (14);

| e) | kui ei ole võimalik kindlalt otsustada, kas on täidetud üks või mitu RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumit, kuid teates esitatakse teave tooteohutuse kohta, mis võib tõenäoliselt teistele EMP riikidele huvi pakkuda. Üks näide teate kohta, mille võib RAPEXi rakenduse kaudu laiali saata kui „informatiivse sisuga teate”, on teade toote kohta, mida ei saa vaieldamatult liigitada tarbekauba hulka, kuid milles esitatakse siiski teave uut tüüpi ohu kohta, mida toode võib tarbijate tervisele ja ohutusele põhjustada. |
| --- | --- |

e)

kui ei ole võimalik kindlalt otsustada, kas on täidetud üks või mitu RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumit, kuid teates esitatakse teave tooteohutuse kohta, mis võib tõenäoliselt teistele EMP riikidele huvi pakkuda. Üks näide teate kohta, mille võib RAPEXi rakenduse kaudu laiali saata kui „informatiivse sisuga teate”, on teade toote kohta, mida ei saa vaieldamatult liigitada tarbekauba hulka, kuid milles esitatakse siiski teave uut tüüpi ohu kohta, mida toode võib tarbijate tervisele ja ohutusele põhjustada.

„Informatiivse sisuga teadet” saates märgib RAPEXi kontaktpunkt selgelt ära selle saatmise põhjused.

3.2.   Teate sisu

3.2.1.   Andmete täielikkus

Teated peaksid olema võimalikult täielikud. Teate tüüpvorm on esitatud käesolevate suuniste 1. lisas. Kõik teate vormi väljad peaksid olema täidetud nõutud andmetega. Kui nõutud teave ei ole teate esitamise ajal kättesaadav, siis peaks teavitav EFTA riik teate vormil sellele selgelt osutama ja seda selgitama. Kui puuduv teave saadakse, siis ajakohastab teavitav EFTA riik oma teate. Enne kui ajakohastatud teade edastatakse komisjonile kinnitamiseks ja süsteemi kaudu levitamiseks, kontrollib seda EFTA järelevalveamet.

RAPEXi kontaktpunktid edastavad kõigile RAPEXi võrgus osalevatele riiklikele ametiasutustele juhtnöörid teate tüüpvormi täitmiseks vajalike andmete ulatuse kohta. See aitab tagada, et teave, mida need ametiasutused RAPEXi kontaktpunktile edastavad, on õige ja täielik.

EFTA riigid peaksid kinni pidama kehtestatud tähtaegadest ega tohiks viivitada RAPEXi teate esitamisega toote kohta, mis ohustab väga tõsiselt tarbijate tervist ja ohutust või on eluohtlik, kuna osa suunistes nõutud teabest ei ole veel kättesaadav.

Enne teate esitamist kontrollib kontaktpunkt (tarbetu kordamise vältimiseks), kas mõni teine EMP riik on asjaomasest tootest veebirakenduse kaudu juba teavitanud. Kui tootest on juba teavitatud, esitab kontaktpunkt uue teate koostamise asemel vastusteate olemasolevale teatele, lisades täiendava teabe, mis võib olla oluline teiste EMP riikide ametiasutuste jaoks, nagu sõiduki täiendavad identifitseerimisandmed, üksikasjalik importijate ja levitajate nimekiri, täiendavad katsearuanded jms.

3.2.2.   Andmete ulatus

Teated, mis saadetakse EFTA järelevalveametile RAPEXisse üles panemiseks ja selle kaudu levitamiseks, sisaldavad järgmist liiki andmeid:

| — | teave, mis võimaldab kindlaks teha teatatud toote, st tootekategooria, -nimi, kaubamärk, mudeli ja/või tüübinumber, vöötkood, partii- või seerianumber, tollikood, toote ja pakendi kirjeldus koos fotodega, millel on kujutatud toode, selle pakend ja märgistus. Toote üksikasjalik ja täpne kindlaks tegemine on turujärelevalve ja jõustamismeetmete võtmeelement, kuna see võimaldab riiklikel ametiasutustel teatatud toodet identifitseerida, eristada seda teistest samasugustest või sarnaste tooteliigi või -kategooria toodetest, mis on turul kättesaadavad, ning toodet turult leida ning võtta asjakohaseid meetmeid või nende võtmises kokku leppida; |
| --- | --- |

—

teave, mis võimaldab kindlaks teha teatatud toote, st tootekategooria, -nimi, kaubamärk, mudeli ja/või tüübinumber, vöötkood, partii- või seerianumber, tollikood, toote ja pakendi kirjeldus koos fotodega, millel on kujutatud toode, selle pakend ja märgistus. Toote üksikasjalik ja täpne kindlaks tegemine on turujärelevalve ja jõustamismeetmete võtmeelement, kuna see võimaldab riiklikel ametiasutustel teatatud toodet identifitseerida, eristada seda teistest samasugustest või sarnaste tooteliigi või -kategooria toodetest, mis on turul kättesaadavad, ning toodet turult leida ning võtta asjakohaseid meetmeid või nende võtmises kokku leppida;

| — | teave toote päritolu kohta, st päritoluriik, tootjate ja eksportijate nimed, aadressid ja kontaktandmed, nagu telefoninumber ja e-posti aadress. EFTA riigid esitavad kogu kättesaadava teabe kolmandates riikides asuvate tootjate ja eksportijate kohta, kes teevad ELi/EMPga tihedat koostööd tooteohutuse alal. EFTA järelevalveamet ja komisjon teavitavad seega korrapäraselt RAPEXi kontaktpunkte viimastest arengutest selles valdkonnas. Vormile tuleb võimaluse korral lisada järgmised dokumendid: tellimuste, müügilepingute, arvete, veodokumentide, tollideklaratsioonide jms dokumentide koopiad. Üksikasjalik teave kolmanda riigi tootjate kohta võimaldab komisjonil neis riikides meetmeid tõhusamalt jõustada ning aitab vähendada EMPsse eksporditavate ohtlike tarbekaupade arvu; |
| --- | --- |

—

teave toote päritolu kohta, st päritoluriik, tootjate ja eksportijate nimed, aadressid ja kontaktandmed, nagu telefoninumber ja e-posti aadress. EFTA riigid esitavad kogu kättesaadava teabe kolmandates riikides asuvate tootjate ja eksportijate kohta, kes teevad ELi/EMPga tihedat koostööd tooteohutuse alal. EFTA järelevalveamet ja komisjon teavitavad seega korrapäraselt RAPEXi kontaktpunkte viimastest arengutest selles valdkonnas. Vormile tuleb võimaluse korral lisada järgmised dokumendid: tellimuste, müügilepingute, arvete, veodokumentide, tollideklaratsioonide jms dokumentide koopiad. Üksikasjalik teave kolmanda riigi tootjate kohta võimaldab komisjonil neis riikides meetmeid tõhusamalt jõustada ning aitab vähendada EMPsse eksporditavate ohtlike tarbekaupade arvu;

| — | teave teatatud toote suhtes kohaldavate ohutusnõuete kohta, sealhulgas kohaldatavate õigusaktide ja standardite viitenumbrid ja pealkirjad; |
| --- | --- |

—

teave teatatud toote suhtes kohaldavate ohutusnõuete kohta, sealhulgas kohaldatavate õigusaktide ja standardite viitenumbrid ja pealkirjad;

| — | teatatud toote ohukirjeldus, sealhulgas labori- või visuaalsete katsete tulemuste kirjeldused, katsearuanded ning tõendid teatatud toote ohutusnõuetele mittevastavuse kohta, täielik riskihindamine koos järeldustega ja teave teadaolevate õnnetus- ja vahejuhtumite kohta; |
| --- | --- |

—

teatatud toote ohukirjeldus, sealhulgas labori- või visuaalsete katsete tulemuste kirjeldused, katsearuanded ning tõendid teatatud toote ohutusnõuetele mittevastavuse kohta, täielik riskihindamine koos järeldustega ja teave teadaolevate õnnetus- ja vahejuhtumite kohta;

| — | teave teatatud toote tarneahela kohta liikmesriikides, eelkõige teave sihtriikide, importijate ning võimaluse korral ka teatatud toote levitajate kohta; |
| --- | --- |

—

teave teatatud toote tarneahela kohta liikmesriikides, eelkõige teave sihtriikide, importijate ning võimaluse korral ka teatatud toote levitajate kohta;

| — | teave võetud meetmete kohta, eelkõige nende liik (kohustuslikud või vabatahtlikud), kategooria (nt toote turult kõrvaldamine, tarbijatelt tagasinõudmine), kohaldamisala (nt üleriigiline, kohalik), jõustumise kuupäev ja kestus (nt tähtajatu, ajutine); |
| --- | --- |

—

teave võetud meetmete kohta, eelkõige nende liik (kohustuslikud või vabatahtlikud), kategooria (nt toote turult kõrvaldamine, tarbijatelt tagasinõudmine), kohaldamisala (nt üleriigiline, kohalik), jõustumise kuupäev ja kestus (nt tähtajatu, ajutine);

| — | märge selle kohta, kas teade, selle osa ja/või lisa(d) on konfidentsiaalsed. Konfidentsiaalsustaotlusega on alati kaasas põhjendus, kus on selgelt märgitud sellise taotluse põhjused. |
| --- | --- |

—

märge selle kohta, kas teade, selle osa ja/või lisa(d) on konfidentsiaalsed. Konfidentsiaalsustaotlusega on alati kaasas põhjendus, kus on selgelt märgitud sellise taotluse põhjused.

EFTA riike julgustatakse hankima ja esitama teavet teatatud toote tarneahelate kohta neis EMPsse mittekuuluvates riikides, kes teevad EMPga tihedat koostööd tooteohutuse alal.

3.2.3.   Andmete ajakohastamine

Teavitav EFTA riik teatab EFTA järelevalveametile (nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks) igast muutusest, mille puhul on vaja RAPEXi rakenduse kaudu edastatud teadet muuta. Eelkõige teavitab EFTA riik EFTA järelevalveametit igast muutusest (nt pärast apellatsioonimenetluse käigus langetatud kohtuotsust) teatatud meetmete staatuses, riskihinnangus ja konfidentsiaalsuses.

EFTA järelevalveamet vaatab läbi teavitava EFTA riigi esitatud teabe, mis saadetakse edasi komisjonile, kes ajakohastab vastavat teavet RAPEXi rakenduses ning vajaduse korral RAPEXi veebisaidil.

3.2.4.   Vastutus edastatud teabe eest

Üldise tooteohutuse direktiivi II lisa punktis 10 on sätestatud, et „teate esitanud liikmesriik vastutab esitatud teabe eest”.

Teavitava EFTA riigi RAPEXi kontaktpunkt ja vastutav riiklik ametiasutus tagavad, et RAPEXi kaudu esitatud andmed, eelkõige toote- ja ohukirjeldus on täpsed, et vältida selle segiajamist sarnase sama kategooria või sama liiki tootega, mis on EMP turul kättesaadav.

RAPEXi kontaktpunkt ja teavitamismenetluses osalev ametiasutus (nt teatatud toote riskihindamist teostav või turustuskanalite kohta teavet andev ametiasutus) vastutavad RAPEXi kaudu edastatud teabe eest. RAPEXi kontaktpunkt kontrollib kõiki vastutavatelt ametiasutustelt saadud teateid ning kinnitab need enne EFTA järelevalveametile edastamist.

EFTA järelevalveamet ega komisjon ei võta oma tegevusega, nagu teadete läbivaatamine, nende kinnitamine ja laiali saatmine RAPEXi rakenduse kaudu ja avaldamine RAPEXi veebisaidil, endale vastutust edastatud teabe eest, vaid vastutus lasub teavitaval EFTA riigil.

3.3.   Konfidentsiaalsus

3.3.1.   Teabe avalikustamine kui üldreegel

Vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõikele 1 on avalikkusel õigus saada teavet ohtlike toodete kohta, mis ohustavad nende tervist ja ohutust. Selle kohustuse täitmiseks avaldab komisjon RAPEXi veebisaidil ülevaateid uutest RAPEXi teadetest (st „artikli 12 kohased teated” ja „artikli 12 kohased teated, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid”). EFTA riigid teevad sama ja edastavad avalikkusele riigikeeles teabe tarbijaid tõsiselt ohustavate toodete ning ohuga tegelemiseks võetud meetmete kohta. Sellist teavet võib levitada Interneti, paberväljaannete ja elektrooniliste meediakanalite kaudu jne.

Teave, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks, on kokkuvõte RAPEXi teatest ja see sisaldab üksnes üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 16 sätestatud üksikasju, st toote identifitseerimisandmeid ja teavet ohtude ning ohtude vältimiseks või piiramiseks võetud meetmete kohta. EFTA järelevalveamet, komisjon ja EMP riigid ei avalikusta kogu teadet, eelkõige üksikasjalikku ohukirjeldust koos katsearuannetega ning sertifikaate või turustuskanalite üksikasjalikke nimekirju, kuna teatav teave on oma iseloomu tõttu konfidentsiaalne (ametisaladus) ning seda tuleb kaitsta.

3.3.2.   Erandid üldreeglist

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et teave tuleks avalikkusele teatavaks teha „piiramata seire ja uurimistegevuseks vajalikke piiranguid”, samas kui teises lõigus on sätestatud, et komisjon ja EMP riigid ei tohiks avaldada „[...] teavet, mis kuulub nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, välja arvatud toodete ohutusomadusi käsitlev teave, mis tuleb tarbijate tervise ja ohutuse kaitseks avalikustada, kui asjaolud seda nõuavad.”

Neid sätteid arvesse võttes ei tohiks EFTA riigid ega EFTA järelevalveamet üldsusele avalikustada teavet RAPEXi rakenduse kaudu teavitatud ohtliku toote kohta, kui selline avalikustamine kahjustab kohtumenetlust, järelevalvet ja uurimistegevust või ametisaladust, välja arvatud toodete ohutusomadusi käsitlev teave, mis tuleb tarbijate tervise ja ohutuse kaitseks avalikustada, kui asjaolud seda nõuavad.

3.3.3.   Konfidentsiaalsustaotlus

Teavitav EFTA riik võib teates taotleda konfidentsiaalsust. Sellises taotluses tuleb selgelt märkida, millist teate osa (milliseid teate osi) tuleks hoida konfidentsiaalsena.

Lisaks tuleb vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõigetele 1 ja 2 lisada igale konfidentsiaalsustaotlusele põhjendus, kus on selgelt märgitud sellise taotluse põhjused.

Konfidentsiaalsustaotlused vaatab läbi EFTA järelevalveamet. Ta kontrollib, kas taotlus on täielik (st kas taotluses on märgitud, milliseid osi tuleb hoida konfidentsiaalsena ning kas on esitatud selle põhjendus) ja põhjendatud (st see on kooskõlas üldise tooteohutuse direktiivi ja suunistega). EFTA järelevalveamet langetab koostöös komisjoniga taotluse kohta otsuse pärast konsulteerimist asjaomase RAPEXi kontaktpunktiga.

3.3.4.   Konfidentsiaalsete teadete käsitlemine

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et „ametisaladuse hoidmine ei takista pädevatele asutustele turuseire ja järelevalvetoimingute tõhususe tagamiseks asjakohase teabe jagamist”. EFTA järelevalveamet kontrollib teateid, mida tuleb osaliselt või täielikult hoida konfidentsiaalsena, ning pärast nende kinnitamist ja laiali saatmist RAPEXi rakenduse kaudu võtavad EMP riigid nende suhtes tavalisi järelmeetmeid. Teate või selle osade konfidentsiaalsus ei takista teate käsitlemist ega RAPEXi kaudu pädevatele riiklikele asutustele laiali saatmist.

Ainus oluline erinevus teate käsitlemisel ja järelmeetmete rakendamisel on see, et EFTA järelevalveamet ja EFTA riigid ei tohiks avalikustada teate konfidentsiaalseid osi. Need osad peavad jääma konfidentsiaalseks ning seega ei tohiks neid mitte ühelgi kujul avaldada. EFTA riigi ametiasutused, kes saavad RAPEXi kaudu konfidentsiaalset teavet, tagavad oma toiminguid teostades, et teave on kaitstud.

3.3.5.   Konfidentsiaalsustaotluse tühistamine

Teavitav EFTA riik tühistab konfidentsiaalsustaotluse kohe pärast seda, kui kõnealuse riigi ametiasutus saab teada, et selline taotlus ei ole enam põhjendatud. EFTA järelevalveamet teavitab sellest komisjoni, kes omakorda teatab konfidentsiaalsustaotluse tühistamisest kõigile EMP riikidele.

RAPEXi teade, mida ei tule enam täielikult või osaliselt hoida konfidentsiaalsena, tehakse avalikkusele kättesaadavaks vastavalt RAPEXi teadete suhtes kohaldatavatele üldeeskirjadele.

3.4.   Teadete kontrollimine EFTA järelevalveametis

Selleks et tagada teadete nõuetekohasus ja täielikkus, kontrollib EFTA järelevalveamet kõiki teateid, mis EFTA riigid on saatnud RAPEXi rakenduse kaudu edastamiseks, enne nende saatmist komisjonile. Komisjon omakorda edastab teated kõigile EMP riikidele.

3.4.1.   Nõuetekohasus

Teate nõuetekohasuse hindamisel kontrollib EFTA järelevalveamet eelkõige, kas:

| — | teade vastab kõigile üldise tooteohutuse direktiivis ja suunistes sätestatud asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- |

—

teade vastab kõigile üldise tooteohutuse direktiivis ja suunistes sätestatud asjakohastele nõuetele;

| — | teatatud tootest on juba teavitatud (et vältida tarbetut kordamist); |
| --- | --- |

—

teatatud tootest on juba teavitatud (et vältida tarbetut kordamist);

| — | teavitava EFTA riigi RAPEXi kontaktpunkti esitatud teade on liigitatud vastavalt suuniste peatükis 3.1 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

teavitava EFTA riigi RAPEXi kontaktpunkti esitatud teade on liigitatud vastavalt suuniste peatükis 3.1 sätestatud kriteeriumidele;

| — | esitatud teave (eelkõige ohukirjeldus) on kohaldatavate tooteohutust käsitlevate õigusaktide ja asjakohaste standarditega kooskõlas; |
| --- | --- |

—

esitatud teave (eelkõige ohukirjeldus) on kohaldatavate tooteohutust käsitlevate õigusaktide ja asjakohaste standarditega kooskõlas;

| — | rakendatud on nõuetekohast teavitamiskorda. |
| --- | --- |

—

rakendatud on nõuetekohast teavitamiskorda.

3.4.2.   Täielikkus

Kui teate nõuetekohasus on leidnud kinnitust, kontrollib EFTA järelevalveamet, kas teade on täielik. Aluseks võetakse suuniste peatükid 3.2.1 ja 3.2.2. Eritähelepanu pööratakse teate osadele, milles käsitletakse toote identifitseerimisandmeid, ohukirjeldust, meetmeid, jälgitavust ja turustuskanaleid.

Kuna EFTA järelevalveametil ei ole volitust teostada teatatud toote riskihindamist, vaid ta kontrollib üksnes, kas esitatud teatele on lisatud ka hinnang, peab teavitav EFTA riik alati esitama põhjaliku ohukirjelduse, mis sisaldab kõiki suuniste peatükis 3.2.2 loetletud osi.

3.4.3.   Lisateabe nõudmine

Juhul kui EFTA järelevalveametil peaks EFTA riigi esitatud teate läbivaatamise käigus selle kohta küsimusi tekkima, võib ta teate kinnitamise peatada ja küsida teavitavalt EFTA riigilt lisateavet või selgitusi. Teavitav EFTA riik esitab lisateabe EFTA järelevalveameti teabenõudes sätestatud tähtajaks.

3.4.4.   Uurimine

Vajaduse korral võib EFTA järelevalveamet teostada EFTA riigi teatatud toote ohutuse hindamiseks uurimise. Uurimise võib teostada eelkõige juhul, kui esineb tõsiseid kahtlusi seoses ohuga, mida põhjustab RAPEXi rakenduse kaudu teatatud toode. Need kahtlused võivad EFTA järelevalveametil tekkida teate läbivaatamise käigus või neile võib EFTA järelevalveameti tähelepanu juhtida EMP riik (nt vastusteate esitamise teel) või kolmas isik (nt tootja).

EFTA järelevalveamet võib sellise uurimise käigus eelkõige:

| — | nõuda igalt EFTA riigilt teabe või selgituste esitamist; |
| --- | --- |

—

nõuda igalt EFTA riigilt teabe või selgituste esitamist;

| — | nõuda uurimise all oleva toote kohta sõltumatu riskihindamise ja sõltumatute katsete (labori- või visuaalsed katsed) tegemist; |
| --- | --- |

—

nõuda uurimise all oleva toote kohta sõltumatu riskihindamise ja sõltumatute katsete (labori- või visuaalsed katsed) tegemist;

| — | teavitada komisjoni uurimisest ja kutsuda komisjoni üles:






  — | pidama nõu teaduskomiteedega, Teadusuuringute Ühiskeskuse või muu tarbekaupade ohutusele spetsialiseerunud asutusega; |
| --- | --- | --- |

—

teavitada komisjoni uurimisest ja kutsuda komisjoni üles:

—

pidama nõu teaduskomiteedega, Teadusuuringute Ühiskeskuse või muu tarbekaupade ohutusele spetsialiseerunud asutusega;

| — | korraldama üldise tooteohutuse direktiivi alusel loodud komitee, tarbijaohutuse võrgu ja/või RAPEXi kontaktpunkti koosolekuid ning konsulteerima asjaomaste töörühmadega, et arutada uurimise käiku. |
| --- | --- |

—

korraldama üldise tooteohutuse direktiivi alusel loodud komitee, tarbijaohutuse võrgu ja/või RAPEXi kontaktpunkti koosolekuid ning konsulteerima asjaomaste töörühmadega, et arutada uurimise käiku.

Kui uurimine käsitleb toodet, mille kohta EFTA riik on RAPEXi rakenduse kaudu teate esitanud, võib EFTA järelevalveamet taotleda, et komisjon peataks teate kinnitamise, või juhul kui teade on juba kinnitatud ja RAPEXi rakenduse kaudu laiali saadetud, et komisjon ajutiselt eemaldaks RAPEXi veebisaidil avaldatud ülevaate. Pärast uurimist ja sõltuvalt tulemustest võib EFTA järelevalveamet paluda komisjonil (olles vajaduse korral konsulteerinud teavitava EFTA riigiga) kinnitada eelnevalt peatatud teade ja selle RAPEXi kaudu laiali saata, jätta (võimalike muudatustega) kinnitatud teate RAPEXi veebirakendusse või kõrvaldada teade RAPEXi veebirakendusest lõplikult.

EFTA järelevalveamet teavitab kõiki EFTA riike ja komisjoni:

| — | oma otsusest algatada uurimine, esitades selgelt otsuse põhjused; |
| --- | --- |

—

oma otsusest algatada uurimine, esitades selgelt otsuse põhjused;

| — | oma otsusest lõpetada uurimine, esitades järeldused ja uuritud teate (teadete) muudatused (kui neid tehti), ning |
| --- | --- |

—

oma otsusest lõpetada uurimine, esitades järeldused ja uuritud teate (teadete) muudatused (kui neid tehti), ning

| — | kõigist uurimise käigus toimunud olulistest arengutest. |
| --- | --- |

—

kõigist uurimise käigus toimunud olulistest arengutest.

3.5.   Teadete kinnitamine ja laialisaatmine

3.5.1.   Teadete kinnitamine ja laialisaatmine

EFTA järelevalveamet kontrollib kõigi EFTA riikide esitatud teadete nõuetekohasust ja täielikkust, enne kui edastab need komisjonile kinnitamiseks ja RAPEXi rakenduse kaudu laiali saatmiseks („kinnitamine”) suuniste 4. lisas sätestatud tähtaegade jooksul ning suuniste 6. lisas esitatud korras.

Kui uurimise käigus saadeti teavitavale EFTA riigile lisateabe või selgituste esitamise nõue (millele vajaduse korral järgnes meeldetuletus) võib EFTA järelevalveamet teha järgmised otsused:

| — | juhul kui esitati nõutud lisateave või selgitused, vaatab EFTA järelevalveamet teate uuesti läbi ning palub komisjonil selle kinnitada, muutes vajaduse korral teate liigitust (nt „informatiivse sisuga teade” muudetakse „artikli 12 kohaseks teateks”); |
| --- | --- |

—

juhul kui esitati nõutud lisateave või selgitused, vaatab EFTA järelevalveamet teate uuesti läbi ning palub komisjonil selle kinnitada, muutes vajaduse korral teate liigitust (nt „informatiivse sisuga teade” muudetakse „artikli 12 kohaseks teateks”);

| — | juhul kui nõutud lisateavet või selgitusi ei esitatud ettenähtud tähtajaks või need olid puudulikud, teeb EFTA järelevalveamet otsuse esitatud teabe põhjal ning sõltuvalt asjaoludest võib ta paluda komisjonil teate pärast selle liigituse muutmist (nt „artikli 12 kohane teade” muudetakse „informatiivse sisuga teateks”) kinnitada või kinnitamata jätta. |
| --- | --- |

—

juhul kui nõutud lisateavet või selgitusi ei esitatud ettenähtud tähtajaks või need olid puudulikud, teeb EFTA järelevalveamet otsuse esitatud teabe põhjal ning sõltuvalt asjaoludest võib ta paluda komisjonil teate pärast selle liigituse muutmist (nt „artikli 12 kohane teade” muudetakse „informatiivse sisuga teateks”) kinnitada või kinnitamata jätta.

3.5.2.   EMP tasandil arutamist vajavaid ohutusaspekte käsitlevate teadete kinnitamine

Kui EMP riigid on kokku leppinud ühtses lähenemisviisis riskihindamisele ja/või jõustamisele, võib komisjon sõltuvalt asjaoludest ja EMP riikide seisukohtadest:

| — | jätta asjakohased teated RAPEXi rakendusse või |
| --- | --- |

—

jätta asjakohased teated RAPEXi rakendusse või

| — | muuta RAPEXi rakenduses salvestatud teadete liigitust või |
| --- | --- |

—

muuta RAPEXi rakenduses salvestatud teadete liigitust või

| — | kõrvaldada teated RAPEXi rakendusest (15). |
| --- | --- |

—

kõrvaldada teated RAPEXi rakendusest (15).

3.6.   Komisjoni esitatud teave ohtlike toodete kohta

Üldise tooteohutuse direktiivi II lisa punktis 9 on sätestatud: „Komisjon võib teatada siseriiklikele kontaktpunktidele tõsiseid ohte tekitavatest toodetest, mida imporditakse ühendusse ja Euroopa Majanduspiirkonda või eksporditakse sealt.”

Komisjon võib edastada EMP riikidele teavet ohtlike toiduks mittekasutatavate tarbekaupade kohta, mis pärinevad EMPst või väljastpoolt EMPd ning mis võivad vastavalt kättesaadavale teabele jõuda EMP turule. Tegemist on peamiselt teabega, mille komisjon saab kolmandatelt riikidelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, ettevõtjatelt või muude kiirhoiatussüsteemide kaudu.

Komisjon hindab enne EMP riikidele andmete edastamist võimalikult põhjalikult nende nõuetekohasust ja täielikkust. Komisjon võib siiski teha üksnes eelkontrolli ega saa võtta juriidilist vastutust tema edastatava teabe kehtivuse eest, kuna ta ei saa juriidiliselt ega tehniliselt teostada täielikku riskihindamist ega võtta jõustamismeetmeid.

3.7.   Teadetele tuginevad järelmeetmed

3.7.1.   Eri liiki teadetele tuginevad järelmeetmed

EFTA riigid tagavad, et RAPEXi teadetele (st „artikli 12 kohased teated” ja „artikli 12 kohased teated, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid”) ning komisjoni poolt ohtlike toodete kohta saadetud teabele (punkt 3.6) tuginevad asjakohased järelmeetmed võetakse võimalikult kiiresti ja hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks.

Informatiivse sisuga teate puhul ei ole konkreetseid järelmeetmeid vaja. Neis teadetes ei ole sageli esitatud vajalikke andmeid, mis aitaksid võtta teatatud toote suhtes tõhusaid ja tulemuslikke jõustamismeetmeid (nt ei ole teatatud toodet ja/või meetmeid piisavalt täpselt kirjeldatud). EFTA riike julgustatakse siiski tagama järelmeetmete võtmine selliste teadete korral, mille puhul on teatatud toode nende turul tõenäoliselt tarbijatele kättesaadavaks tehtud ning tootekirjeldus võimaldab võtta meetmeid.

3.7.2.   Järelmeetmete võtmise eesmärgid

Teate saamisel vaatab EFTA riik läbi teates esitatud teabe ning võtab asjakohaseid meetmeid, et:

| — | teha kindlaks, kas toodet levitati tema territooriumil; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, kas toodet levitati tema territooriumil;

| — | hinnata, milliseid ennetavaid või piiravaid meetmeid tuleks võtta tema turult leitud teatatud toote suhtes, võttes arvesse teavitava EMP riigi võetud meetmeid ning mis tahes eriasjaolusid, mis võiks õigustada muud liiki meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist; |
| --- | --- |

—

hinnata, milliseid ennetavaid või piiravaid meetmeid tuleks võtta tema turult leitud teatatud toote suhtes, võttes arvesse teavitava EMP riigi võetud meetmeid ning mis tahes eriasjaolusid, mis võiks õigustada muud liiki meetmete võtmist või meetmete võtmata jätmist;

| — | teostada vajaduse korral teatatud toote täiendav riskihindamine ja lisakatsed; |
| --- | --- |

—

teostada vajaduse korral teatatud toote täiendav riskihindamine ja lisakatsed;

koguda lisateavet, mis võib olla oluline teiste EMP riikide jaoks (nt teave teatatud toote turustuskanalite kohta teistes EMP riikides).

3.7.3.   Järelmeetmed

Tõhusate ja tulemuslike järelmeetmete tagamiseks peaksid riiklikud ametiasutused rakendama parimaid järelmeetmete võtmise tavasid, sealhulgas teostama järgmist:

| — | Turukontroll
  Riiklikud ametiasutused teostavad turul korrapäraseid (kavandatud ja pistelisi) kontrolle, et teha kindlaks, kas RAPEXi rakenduse kaudu teatatud tooted on tarbijatele kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

—

Turukontroll

Riiklikud ametiasutused teostavad turul korrapäraseid (kavandatud ja pistelisi) kontrolle, et teha kindlaks, kas RAPEXi rakenduse kaudu teatatud tooted on tarbijatele kättesaadavaks tehtud.

| — | Koostöö ettevõtjate ühendustega
  Riiklikud ametiasutused esitavad ettevõtjate ühendustele korrapäraselt ülevaateid kõige uuematest teadetest ning teevad järelepärimisi selle kohta, kas ettevõtjate ühenduse liikmed on tootnud või levitanud mõnda teatatud toodet. Riiklikud ametiasutused edastavad ettevõtjatele üksnes teadete kokkuvõtteid, nagu RAPEXi veebisaidil avaldatud iganädalased ülevaated. Tervet teadet ei tohiks kolmandatele isikutele edastada, kuna teatav teave (nt ohukirjelduse üksikasjad või teave turustuskanalite kohta) on sageli konfidentsiaalne ning seda tuleks kaitsta. |
| --- | --- |

—

Koostöö ettevõtjate ühendustega

Riiklikud ametiasutused esitavad ettevõtjate ühendustele korrapäraselt ülevaateid kõige uuematest teadetest ning teevad järelepärimisi selle kohta, kas ettevõtjate ühenduse liikmed on tootnud või levitanud mõnda teatatud toodet. Riiklikud ametiasutused edastavad ettevõtjatele üksnes teadete kokkuvõtteid, nagu RAPEXi veebisaidil avaldatud iganädalased ülevaated. Tervet teadet ei tohiks kolmandatele isikutele edastada, kuna teatav teave (nt ohukirjelduse üksikasjad või teave turustuskanalite kohta) on sageli konfidentsiaalne ning seda tuleks kaitsta.

| — | RAPEXi andmete avaldamine Interneti kaudu, elektroonilises meedias ja paberväljaannetes
  Riiklikud ametiasutused hoiatavad oma veebisaidi ja/või muude meediakanalite kaudu tarbijaid ja ettevõtjaid korrapäraselt RAPEXi kaudu teatatud tarbekaupadest. Sellisel viisil avaldatud teave võimaldab tarbijatel kontrollida, kas neil on ohtlikke tooteid või kas nad kasutavad neid, ning annab ametiasutustele sageli kasulikku tagasisidet. |
| --- | --- |

—

RAPEXi andmete avaldamine Interneti kaudu, elektroonilises meedias ja paberväljaannetes

Riiklikud ametiasutused hoiatavad oma veebisaidi ja/või muude meediakanalite kaudu tarbijaid ja ettevõtjaid korrapäraselt RAPEXi kaudu teatatud tarbekaupadest. Sellisel viisil avaldatud teave võimaldab tarbijatel kontrollida, kas neil on ohtlikke tooteid või kas nad kasutavad neid, ning annab ametiasutustele sageli kasulikku tagasisidet.

Riiklikud ametiasutused peaksid kasutama paralleelselt mitmesuguseid järelmeetmete võtmise viise ning mitte piirduma oma tegevuses üksnes üht liiki järelmeetmetega.

RAPEXi rakenduse kaudu laiali saadetud teadetele tuginevate asjakohaste järelmeetmete võtmise tagab eelkõige see EMP riik, kus teatatud toote tootja, esindaja või importija on asutatud („peamine EMP riik”). „Peamisel EMP riigil” on sageli paremad juriidilised ja tehnilised vahendid teatatud juhtumi kohta teabe saamiseks, mis aitab teistel EMP riikidel võtta tõhusaid järelmeetmeid.

3.8.   EMP riigi teate lõplik eemaldamine RAPEXi rakendusest

RAPEXi rakenduse kaudu laiali saadetud teateid hoitakse süsteemis tähtajatult. Komisjon võib teate käesolevas peatükis esitatud juhtudel rakendusest siiski lõplikult eemaldada.

3.8.1.   Olukorrad, kus teate eemaldamine on võimalik

| — | Kui on olemas tõend, et vähemalt üks RAPEXi kaudu teate esitamise kriteerium (16) ei ole täidetud ja seega ei ole RAPEXi teade põhjendatud. Eelkõige on tegemist juhtudega, kui on kindlaks tehtud, et esialgne riskihindamine oli teostatud puudulikult ning teatatud toode ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust. Samuti hõlmab see olukordi, kui teatatud meetmed on kohtus või muus menetluses edukalt vaidlustatud ning need enam ei kehti. |
| --- | --- |

—

Kui on olemas tõend, et vähemalt üks RAPEXi kaudu teate esitamise kriteerium (16) ei ole täidetud ja seega ei ole RAPEXi teade põhjendatud. Eelkõige on tegemist juhtudega, kui on kindlaks tehtud, et esialgne riskihindamine oli teostatud puudulikult ning teatatud toode ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust. Samuti hõlmab see olukordi, kui teatatud meetmed on kohtus või muus menetluses edukalt vaidlustatud ning need enam ei kehti.

| — | RAPEXi rakenduse kaudu (teavitamise eesmärgil) teatatud toote suhtes ei olnud enne seda, kui otsustati meetmeid võtta, ühtegi meedet võetud (17). |
| --- | --- |

—

RAPEXi rakenduse kaudu (teavitamise eesmärgil) teatatud toote suhtes ei olnud enne seda, kui otsustati meetmeid võtta, ühtegi meedet võetud (17).

| — | Pärast EMP tasandil peetud arutelu nõustuvad EMP riigid, et ei ole kasulik vahetada teavet teatavate ohutusega seotud aspektide kohta, millest on RAPEXi rakenduse kaudu teavitatud (18). |
| --- | --- |

—

Pärast EMP tasandil peetud arutelu nõustuvad EMP riigid, et ei ole kasulik vahetada teavet teatavate ohutusega seotud aspektide kohta, millest on RAPEXi rakenduse kaudu teavitatud (18).

| — | Kui on olemas tõend, et teates käsitletud tooteid enam ei levitata ja kõik tarbijatele kättesaadavaks tehtud kaubaartiklid on kõigis EMP riikides juba turult kõrvaldatud ning tarbijatelt tagasi nõutud. |
| --- | --- |

—

Kui on olemas tõend, et teates käsitletud tooteid enam ei levitata ja kõik tarbijatele kättesaadavaks tehtud kaubaartiklid on kõigis EMP riikides juba turult kõrvaldatud ning tarbijatelt tagasi nõutud.

Teate eemaldamist ei saa taotleda selle põhjal, et teatatud toodet on muudetud nii, et see vastab kõigile kohaldatavatele ohutusnõuetele, välja arvatud juhul, kui esitatakse tõend, et kõik ohtlikud tooted (kaubaartiklid), mis olid tarbijatele kättesaadavaks tehtud, on turult kõrvaldatud ning kõigis EMP riikides tagasi võetud ning neid enam ei levitata.

3.8.2.   Taotlev EMP riik

Komisjon võib teateid RAPEXi rakendusest eemaldada üksnes teavitava EMP riigi taotlusel, kuna viimane kannab täielikku vastutust süsteemi kaudu edastatud teabe eest. EFTA riik peab teate eemaldamise taotluse esitama EFTA järelevalveametile, kes edastab taotluse komisjonile. Teisi EMP riike kutsutakse üles teavitama komisjoni – või EFTA riikide puhul EFTA järelevalveametit – kõigist asjaoludest, mis võiks eemaldamist õigustada.

3.8.3.   Taotluse sisu

Igale eemaldamise taotlusele tuleb lisada põhjendus, kus on esitatud põhjused ja kõik kättesaadavad dokumendid, mis tõendavaid neid põhjusi. Komisjon vaatab kõik taotlused läbi ning kontrollib põhjendust ja eelkõige tõendavaid dokumente. Komisjon võib enne otsuse tegemist nõuda lisateavet, selgitusi või teavitava ja/või mõne teise EMP riigi arvamust.

3.8.4.   Otsus teade eemaldada

Juhul kui komisjon peaks esitatud põhjenduse põhjal otsustama teate RAPEXi rakendusest eemaldada, kõrvaldab ta selle:

| — | RAPEXi rakendusest (või teeb selle kõigile süsteemi kasutajatele muul moel nähtamatuks) ning |
| --- | --- |

—

RAPEXi rakendusest (või teeb selle kõigile süsteemi kasutajatele muul moel nähtamatuks) ning

| — | (vajaduse korral) RAPEXi veebisaidilt. |
| --- | --- |

—

(vajaduse korral) RAPEXi veebisaidilt.

Komisjon teavitab e-posti teel või muu sama tõhusa vahendi kaudu teate eemaldamisest kõiki EMP riike ning vajaduse korral ka avalikkust, avaldades RAPEXi veebisaidil paranduse.

3.9.   RAPEXi teate ajutine eemaldamine RAPEXi veebisaidilt

3.9.1.   Olukorrad, mil ajutine eemaldamine on võimalik

Komisjon võib RAPEXi teate põhjendatud juhtudel RAPEXi veebisaidilt ajutiselt eemaldada, eelkõige kui teavitaval EMP riigil on kahtlus, et teates esitatud riskihindamine on teostatud puudulikult ning teatatud toode ei pruugi seega ohustada tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust. Teate võib RAPEXi veebisaidilt ajutiselt eemaldada kuni teatatud toote riskihindamist on korrigeeritud.

3.9.2.   Taotlev EMP riik

Kohaldatakse punkti 3.8.2.

3.9.3.   Taotluse sisu

Kohaldatakse punkti 3.8.3.

3.9.4.   Otsus teade eemaldada

Kui komisjon peaks esitatud põhjenduse põhjal otsustama RAPEXi teate RAPEXi veebisaidilt eemaldada, teavitab ta sellest e-posti teel või muu sama tõhusa vahendi kaudu kõiki EMP riike ning vajaduse korral ka avalikkust, avaldades RAPEXi veebisaidil paranduse.

3.9.5.   Teate uuesti avaldamine

Kui teate RAPEXi veebisaidilt eemaldamise põhjused enam ei kehti, teatab teavitav EFTA riik sellest viivitamata EFTA järelevalveametile, kes omakorda teatab sellest komisjonile. Eelkõige teavitab ta komisjoni uue riskihindamise tulemustest, et võimaldada komisjonil otsustada, kas jätta teade RAPEXi rakendusse, avaldada see uuesti RAPEXi veebisaidil või eemaldada see (pärast teavitavalt EFTA riigilt taotluse saamist) RAPEXi rakendusest lõplikult.

Komisjon võib RAPEXi teate pärast teavitavalt EFTA riigilt EFTA järelevalveameti kaudu põhjendatud taotluse saamist RAPEXi veebisaidil uuesti avaldada, kui riskihindamist on korrigeeritud.

Komisjon teavitab teisi EMP riike ning ka avalikkust RAPEXi teate uuesti avaldamisest RAPEXi veebisaidil e-posti teel või muu sama tõhusa vahendi kaudu, asendades paranduse RAPEXi veebisaidil uuega.

3.10.   RAPEXi teadete esitamise tähtajad

3.10.1.   Tähtajad (19)

EFTA riigid teavitavad EFTA järelevalveametit tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate tarbekaupade suhtes võetud ennetavatest ja piiravatest meetmetest nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks. Tähtaegadest kinnipidamise tagamiseks peab riiklikul tasandil olema kehtestatud vastav kord teabe vahetamiseks tooteohutuse eest vastutavate riiklike ametiasutuste ja RAPEXi kontaktpunkti vahel.

Esitatud tähtaegu kohaldatakse sõltumata apellatsioonimenetlusest või ametliku avaldamise nõudest.

3.10.2.   Eriolukorrad

Iga „artikli 12 kohase teate, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid” esitamisel EFTA riigi poolt, helistab RAPEXi kontaktpunkt EFTA järelevalveameti RAPEXi töörühma mobiiltelefonile, et tagada teate viivitamatu kinnitamine ja sellele tuginevate järelmeetmete võtmine. Eelkõige kehtib see nädalavahetustel või pühade ajal esitatud teadete puhul.

4.   VASTUSTEADE

4.1.   Järelmeetmetest teavitamine

EFTA riigid teavitavad EFTA järelevalveametit igast järelmeetmest, mis on seotud RAPEXi teadetega (st „artikli 12 kohased teated” ning „artikli 12 kohased teated, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid”) ning komisjoni edastatud teabega ohtlike toodete kohta (punkt 3.6).

EFTA riike julgustatakse teavitama EFTA järelevalveametit igast järelmeetmest seoses üksnes teavitamise eesmärgil laialisaadetud teadetega.

4.2.   Vastusteate sisu

4.2.1.   Esitatud andmed

EFTA riikide järelmeetmete tulemused edastatakse EFTA järelevalveametile teatele esitatud vastusteate vormis. Teabe liigi ühtlustamiseks ja töökoormuse vähendamiseks esitavad EFTA riigid vastusteate eelkõige allpool kirjeldatud olukordades.

| — | Leitud toode
  Vastusteade esitatakse juhul kui riiklikud ametiasutused on leidnud turult või välispiiril teatatud toote. Vastusteates on esitatud kõik kõnealuse toote üksikasjad (nt nimi, kaubamärk, mudeli number, vöötkood ja partiinumber) ning teave leitud kaubaartiklite koguarvu kohta. Lisaks esitatakse järgmised võetud meetmete üksikasjad: liik (kohustuslikud või vabatahtlikud), kategooria (nt toote turult kõrvaldamine, tarbijatelt tagasinõudmine), kohaldamisala (nt üleriigiline, kohalik), jõustamise kuupäev ja kestus (nt tähtajatu, ajutine). Kui teatatud toode leiti turult, kuid meetmeid ei võetud, tuleks vastusteates esitada konkreetsed põhjused, miks meetmeid ei võetud.
  Kui teatatud toodet turult ei leitud, ei teavita EFTA riigid EFTA järelevalveametit järelmeetmete põhjal tehtud järeldustest (välja arvatud juhul kui EFTA järelevalveamet seda nõuab). |
| --- | --- |

—

Leitud toode

Vastusteade esitatakse juhul kui riiklikud ametiasutused on leidnud turult või välispiiril teatatud toote. Vastusteates on esitatud kõik kõnealuse toote üksikasjad (nt nimi, kaubamärk, mudeli number, vöötkood ja partiinumber) ning teave leitud kaubaartiklite koguarvu kohta. Lisaks esitatakse järgmised võetud meetmete üksikasjad: liik (kohustuslikud või vabatahtlikud), kategooria (nt toote turult kõrvaldamine, tarbijatelt tagasinõudmine), kohaldamisala (nt üleriigiline, kohalik), jõustamise kuupäev ja kestus (nt tähtajatu, ajutine). Kui teatatud toode leiti turult, kuid meetmeid ei võetud, tuleks vastusteates esitada konkreetsed põhjused, miks meetmeid ei võetud.

Kui teatatud toodet turult ei leitud, ei teavita EFTA riigid EFTA järelevalveametit järelmeetmete põhjal tehtud järeldustest (välja arvatud juhul kui EFTA järelevalveamet seda nõuab).

| — | Teistsugune riskihinnang
  Vastusteade saadetakse juhul, kui vastusteadet esitava EFTA riigi ametiasutuse teostatud riskihindamise põhjal tehtud järeldused erinevad teates esitatud järeldustest. Selles vastusteates esitatakse üksikasjalik ohukirjeldus (sealhulgas katsete tulemused, riskihinnang ja teave teadaolevate õnnetus- ja vahejuhtumite kohta), millele on lisatud täiendavad dokumendid (katsearuanded, sertifikaadid jne). Lisaks tõendab vastusteadet esitav EFTA riik, et vastusteates esitatud riskihinnang oli teostatud sama toote kohta, millest teatati (st sama kaubamärk, nimi, mudeli number, tootmiskuupäevad, päritolu jne). |
| --- | --- |

—

Teistsugune riskihinnang

Vastusteade saadetakse juhul, kui vastusteadet esitava EFTA riigi ametiasutuse teostatud riskihindamise põhjal tehtud järeldused erinevad teates esitatud järeldustest. Selles vastusteates esitatakse üksikasjalik ohukirjeldus (sealhulgas katsete tulemused, riskihinnang ja teave teadaolevate õnnetus- ja vahejuhtumite kohta), millele on lisatud täiendavad dokumendid (katsearuanded, sertifikaadid jne). Lisaks tõendab vastusteadet esitav EFTA riik, et vastusteates esitatud riskihinnang oli teostatud sama toote kohta, millest teatati (st sama kaubamärk, nimi, mudeli number, tootmiskuupäevad, päritolu jne).

| — | Lisateave
  Vastusteade esitatakse, kui riiklikud ametiasutused koguvad lisateavet (järelmeetmete võtmise ajal), mis võib olla kasulik turujärelevalve ja jõustamismeetmete rakendamiseks teistes EMP riikides.
  EFTA riike julgustatakse koguma lisateavet, mis võib olla oluline nii teiste EMP riikide kui ka ELiga tooteohutuse alal tihedat koostööd tegevate kolmandate riikide ametiasutuste jaoks. Üksikasjade hulka kuuluvad toote päritolu (nt teave päritoluriigi, tootja ja/või eksportijate kohta) ning teave turustusahelate kohta (nt teave sihtriikide, importijate ja levitajate kohta). Vastusteadet esitav riik lisab sellele kõik kättesaadavad tõendavad dokumendid, nagu tellimuste, müügilepingute, arvete, tollideklaratsioonide jms koopiad. |
| --- | --- |

—

Lisateave

Vastusteade esitatakse, kui riiklikud ametiasutused koguvad lisateavet (järelmeetmete võtmise ajal), mis võib olla kasulik turujärelevalve ja jõustamismeetmete rakendamiseks teistes EMP riikides.

EFTA riike julgustatakse koguma lisateavet, mis võib olla oluline nii teiste EMP riikide kui ka ELiga tooteohutuse alal tihedat koostööd tegevate kolmandate riikide ametiasutuste jaoks. Üksikasjade hulka kuuluvad toote päritolu (nt teave päritoluriigi, tootja ja/või eksportijate kohta) ning teave turustusahelate kohta (nt teave sihtriikide, importijate ja levitajate kohta). Vastusteadet esitav riik lisab sellele kõik kättesaadavad tõendavad dokumendid, nagu tellimuste, müügilepingute, arvete, tollideklaratsioonide jms koopiad.

Vastusteadet esitava EFTA riigi kontaktpunkt tagab koos vastutava ametiasutusega, et kogu vastusteates esitatud teave on täpne ja täielik ning et toodet ei ole segamini aetud samasse või sarnasesse tootekategooriasse või -liiki kuuluva tootega, mis on EMP turul kättesaadav.

4.2.2.   Vastusteate täielikkus

Vastusteates esitatud teave peaks olema võimalikult täielik. Vastusteate tüüpvorm on esitatud suuniste 2. lisas. Kui vastusteate esitamise ajal ei ole teatav asjakohane teave kättesaadav, osutab vastusteate esitanud EFTA riik sellele vastusteate vormis. Kui puuduv teave saadakse, ajakohastab vastusteate esitanud EFTA riik oma vastusteate. Enne kui ajakohastatud vastusteade edastatakse komisjonile kinnitamiseks ja süsteemi kaudu levitamiseks, kontrollib seda EFTA järelevalveamet.

RAPEXi kontaktpunkt edastab kõigile RAPEXi võrgus osalevatele oma riigi ametiasutustele juhtnöörid selle kohta, milliseid andmeid on vastusteate tüüpvormi täitmiseks vaja. See aitab tagada, et teave, mille need ametiasutused RAPEXi kontaktpunktile edastavad, on nõuetekohane ja täielik.

4.2.3.   Kinnitatud vastusteate ajakohastamine

Vastusteate esitanud EFTA riik teavitab EFTA järelevalveametit (nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks) igast muutusest, mille tõttu võib olla vaja muuta RAPEXi rakenduse kaudu laiali saadetud vastusteadet. Eelkõige teavitab EFTA riik EFTA järelevalveametit võetud meetmete staatuse ning vastusteatega koos esitatud riskihinnangu muutustest.

EFTA järelevalveamet vaatab läbi vastusteate esitanud EFTA riigi esitatud teabe ning vajaduse korral ajakohastab asjaomast teavet enne selle edastamist komisjonile.

4.2.4.   Vastutus vastusteate eest

Üldise tooteohutuse direktiivi II lisa punktis 10 on sätestatud: „Teate esitanud liikmesriik vastutab esitatud teabe eest”.

RAPEXi kontaktpunkt ning vastusteate esitamise menetlusega seotud vastav ametiasutus (nt asutus, kes teostas riskihindamise või võttis piiravaid meetmeid) on vastutav vastusteates esitatud teabe eest. RAPEXi kontaktpunkt kontrollib kõiki vastava ametiasutuse koostatud vastusteateid ning kinnitab need enne EFTA järelevalveametile edastamist.

EFTA järelevalveamet ei võta oma tegevusega, nagu vastusteadete läbivaatamine ja kinnitamine, endale vastutust edastatud teabe eest, vaid vastutus lasub vastusteadet esitaval EFTA riigil.

4.3.   Konfidentsiaalsus

Vastusteadet esitav EFTA riik võib vastusteates taotleda konfidentsiaalsust. Sellises taotluses tuleb selgelt ära märkida, millist vastusteate osa (milliseid vastusteate osi) tuleks hoida konfidentsiaalsena. Lisaks on igale konfidentsiaalsustaotlusele alati lisatud põhjendus, milles on selgelt märgitud sellise taotluse põhjused.

EFTA järelevalveamet vaatab konfidentsiaalsustaotlused läbi, et teha kindlaks, kas need on põhjendatud (st kooskõlas üldise tooteohutuse direktiivi ja käesolevate suunistega) ning täielikud (st taotluses on märgitud, milliste osade suhtes taotlus kehtib, ning kas see sisaldab põhjendust). EFTA järelevalveamet teeb koostöös komisjoniga lõpliku otsuse konfidentsiaalsuse kohta pärast vastutava RAPEXi kontaktpunktiga konsulteerimist.

EFTA järelevalveamet ja EFTA riigid käsitlevad konfidentsiaalsustaotlusega vastusteateid samamoodi kui muid vastusteateid. Vastusteate või selle osade konfidentsiaalsus ei takista selle saatmist RAPEXi süsteemi kaudu pädevatele riiklikele asutustele. EFTA järelevalveamet, komisjon ega EFTA riigid ei tohiks siiski avalikustada vastusteate konfidentsiaalseid osi. See teave on konfidentsiaalne ja seetõttu ei tohi seda avaldada mitte ühelgi kujul.

Vastusteate esitanud EFTA riik tühistab konfidentsiaalsustaotluse kohe pärast seda, kui selle EFTA riigi ametiasutus saab teada, et selline taotlus ei ole enam põhjendatud. EFTA järelevalveamet teavitab komisjoni kaudu kõiki EMP riike konfidentsiaalsustaotluse tühistamisest pärast vastusteate esitanud EFTA riigilt sellise taotluse saamist.

4.4.   EFTA riikide vastusteadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis

4.4.1.   Nõuetekohasus ja täielikkus

EFTA järelevalveamet kontrollib igat RAPEXi rakenduse kaudu saadud EFTA riigi vastusteadet enne, kui esitab selle komisjonile kinnitamiseks ja edastamiseks EMP riikidele. Kontrollimisel keskendutakse esitatud teabe nõuetekohasusele ja täielikkusele.

EFTA järelevalveamet kontrollib, kas EFTA riigilt saadud vastusteade vastab kõigile asjakohastele üldise tooteohutuse direktiivis ja käesolevates suunistes sätestatud nõuetele ning kas on rakendatud nõuetekohast vastusteate esitamise menetlust. Kui vastusteate nõuetekohasus on kinnitust leidnud, kontrollib EFTA järelevalveamet selle täielikkust. Uurimise aluseks tuleb võtta suuniste punkt 4.2.2.

EFTA järelevalveamet pöörab eritähelepanu vastusteadetele, millele on lisatud riskihinnang. Eelkõige kontrollib järelevalveamet, kas ohukirjeldus on täielik, selgelt esitatud ja hästi dokumenteeritud ning kas riskihinnang on selgelt seotud teates käsitletud tootega.

4.4.2.   Lisateabe taotlus

EFTA järelevalveamet või komisjon võivad enne vastusteate kinnitamist nõuda vastusteate esitanud EFTA riigilt ettenähtud tähtajaks lisateabe või selgituste esitamist. Vastusteate kinnitamine võib sõltuda nõutavate andmete saamisest.

EFTA järelevalveamet võib nõuda iga EFTA riigi ning eelkõige teavitava EFTA riigi arvamust kinnitatud vastusteate kohta. EFTA riik edastab oma arvamuse EFTA järelevalveametile viimase poolt määratud tähtaja jooksul. Lisaks teavitab teavitav EFTA riik EFTA järelevalveametit, kas teadet (nt riskihinnangut) või selle staatust (nt lõplik eemaldamine süsteemist) tuleb muuta.

4.5.   Vastusteadete kinnitamine ja laialisaatmine

Kõik EFTA riikide vastusteated, mille EFTA järelevalveamet on hinnanud nõuetekohaseks ja täielikuks, edastatakse komisjonile kinnitamiseks ja laiali saatmiseks („kinnitamine”) suuniste 4. lisas sätestatud tähtaja jooksul ning suuniste 6. lisas esitatud korras.

Komisjon ei kinnita vastusteadet, millele lisatud riskihinnang erineb viidatud teatele lisatud riskihinnangust, kui riskihinnang ei ole täielik, selgelt esitatud ega hästi dokumenteeritud või kui ei ole tõendatud, et riskihindamine oli teostatud seoses teates käsitletud tootega.

4.6.   Vastusteate lõplik eemaldamine RAPEXi rakendusest

RAPEXi rakenduse kaudu laiali saadetud vastusteateid hoitakse süsteemis sama kaua kui teadet, millega need on seotud. Komisjon võib kinnitatud vastusteate RAPEXi rakendusest lõplikult eemaldada, kui selle vastusteatega seotud teade on RAPEXi rakendusest eemaldatud (vastavalt suuniste punktile 3.8). Lisaks võib komisjon eemaldada kinnitatud vastusteate siis, kui selles esitatud teave on selgelt väär ning eelkõige juhul, kui:

| — | vastusteate esitanud EFTA riigi turult leitud toode erineb teates käsitletud tootest; |
| --- | --- |

—

vastusteate esitanud EFTA riigi turult leitud toode erineb teates käsitletud tootest;

| — | vastusteate esitanud EFTA riigi võetud meetmed on kohtumenetluses või muus menetluses edukalt vaidlustatud ning seejärel tühistatud; |
| --- | --- |

—

vastusteate esitanud EFTA riigi võetud meetmed on kohtumenetluses või muus menetluses edukalt vaidlustatud ning seejärel tühistatud;

| — | vastusteate esitanud EFTA riigi teostatud riskihindamine on osutunud vääraks või on seotud teates käsitletud tootest erineva tootega. |
| --- | --- |

—

vastusteate esitanud EFTA riigi teostatud riskihindamine on osutunud vääraks või on seotud teates käsitletud tootest erineva tootega.

Kohaldatakse punkte 3.8.2 ja 3.8.3.

Kui komisjon otsustab vastusteate kõrvaldada, eemaldatakse see RAPEXi rakendusest (või tehakse see süsteemi kasutajatele muul moel nähtamatuks).

Komisjon teavitab kõiki EMP riike vastusteate eemaldamisest e-posti teel või muu sama tõhusa vahendi kaudu.

4.7.   Vastusteadete esitamise tähtajad

EFTA riigid esitavad vastusteated EFTA järelevalveametile nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks.

Tähtaegadest kinnipidamise tagamiseks on riiklikul tasandil kehtestatud kõigi pädevate asutuste ja RAPEXi kontaktpunkti vahelise teabevahetuse kord.

Tähtaegu kohaldatakse sõltumata apellatsioonimenetlusest või ametliku avaldamise nõudest.

5.   RAPEXI VÕRKUDE TOIMIMINE

5.1.   RAPEXi kontaktpunktid

Iga EFTA riik seab RAPEXi süsteemiga töötamiseks riiklikul tasandil sisse ühtse RAPEXi kontaktpunkti. Riiklikud ametiasutused otsustavad, millise riikliku ametiasutuse juures seatakse sisse RAPEXi kontaktpunkt. Iga EFTA riik korraldab ka oma riiklikku RAPEXi võrgu tööd, et tagada RAPEXi kontaktpunkti ja erinevate RAPEXis osalevate ametiasutuste vaheline ladus teabevahetus.

5.1.1.   Korraldus

Iga EFTA riik annab RAPEXi kontaktpunktile vajalikud ressursid ja teabe, mida see vajab oma ülesannete täitmiseks ja eelkõige süsteemi kasutamiseks koos tõhusa varundamise ja talituspidevuse tagamisega.

RAPEXi kontaktpunktil on RAPEXi süsteemis osalemiseks eraldi meilikonto, millele on juurdepääs kõigil vastava kontaktpunkti ametnikel (nt rapex@......). RAPEXi kontaktpunktil on samuti telefoni ja faksi otsenumber, mille kaudu saab kontaktpunktiga ühendust tööajal või väljaspool tööaega.

5.1.2.   Ülesanded

RAPEXi kontaktpunkti põhiülesanded on:

| — | korraldada ja juhtida riikliku RAPEXi võrgu tööd vastavalt suunistes sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

korraldada ja juhtida riikliku RAPEXi võrgu tööd vastavalt suunistes sätestatud nõuetele;

| — | õpetada võrku kuuluvaid ametiasutusi RAPEXit kasutama ja juhendada neid selle kasutamisel; |
| --- | --- |

—

õpetada võrku kuuluvaid ametiasutusi RAPEXit kasutama ja juhendada neid selle kasutamisel;

| — | tagada, et kõiki RAPEXi ülesandeid, mis tulenevad üldise tooteohutuse direktiivist ja käesolevatest suunistest, täidetakse nõuetekohaselt ning kogu nõutud teave (st teated, vastusteated, lisateave jne) edastatakse komisjonile viivitamata; |
| --- | --- |

—

tagada, et kõiki RAPEXi ülesandeid, mis tulenevad üldise tooteohutuse direktiivist ja käesolevatest suunistest, täidetakse nõuetekohaselt ning kogu nõutud teave (st teated, vastusteated, lisateave jne) edastatakse komisjonile viivitamata;

| — | vahetada teavet komisjoni ja riiklike turujärelevalveasutuste ning välispiirikontrolli eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

—

vahetada teavet komisjoni ja riiklike turujärelevalveasutuste ning välispiirikontrolli eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel;

| — | kontrollida kõigilt pädevatelt asutustelt saadud teavet ja kinnitada see enne EFTA järelevalveametile edastamist RAPEXi rakenduse kaudu laiali saatmiseks; |
| --- | --- |

—

kontrollida kõigilt pädevatelt asutustelt saadud teavet ja kinnitada see enne EFTA järelevalveametile edastamist RAPEXi rakenduse kaudu laiali saatmiseks;

| — | kontrollida enne teate esitamist, kas tootest on juba RAPEXi rakenduse kaudu teavitatud või kas teavet selle toote kohta on seal muudetud (et vältida kordamist); |
| --- | --- |

—

kontrollida enne teate esitamist, kas tootest on juba RAPEXi rakenduse kaudu teavitatud või kas teavet selle toote kohta on seal muudetud (et vältida kordamist);

| — | vastutada (koos vastava ametiasutusega) RAPEXi rakenduse kaudu edastatud teabe eest; |
| --- | --- |

—

vastutada (koos vastava ametiasutusega) RAPEXi rakenduse kaudu edastatud teabe eest;

| — | osaleda RAPEXi kontaktpunkti töörühma koosolekutel ning muudel RAPEXi süsteemi tööga seotud üritustel; |
| --- | --- |

—

osaleda RAPEXi kontaktpunkti töörühma koosolekutel ning muudel RAPEXi süsteemi tööga seotud üritustel;

| — | anda soovitusi süsteemi toimimise võimalikuks parandamiseks; |
| --- | --- |

—

anda soovitusi süsteemi toimimise võimalikuks parandamiseks;

| — | teavitada EFTA järelevalveametit viivitamata igast tehnilisest probleemist RAPEXi rakenduse toimimisel; |
| --- | --- |

—

teavitada EFTA järelevalveametit viivitamata igast tehnilisest probleemist RAPEXi rakenduse toimimisel;

| — | kooskõlastada kõiki RAPEXiga seoses rakendatud riiklike meetmeid ja algatusi; selgitada sidusrühmadele, kuidas RAPEXi süsteem toimib ja millised on nende kohustused üldise tooteohutuse direktiivi alusel, eelkõige artikli 5 lõikes 3 sätestatud ettevõtja teate esitamise kohustus. |
| --- | --- |

—

kooskõlastada kõiki RAPEXiga seoses rakendatud riiklike meetmeid ja algatusi; selgitada sidusrühmadele, kuidas RAPEXi süsteem toimib ja millised on nende kohustused üldise tooteohutuse direktiivi alusel, eelkõige artikli 5 lõikes 3 sätestatud ettevõtja teate esitamise kohustus.

5.2.   EMP ja riiklikul tasandil loodud RAPEXi võrgud

5.2.1.   RAPEXi kontaktpunktid

Komisjon korraldab ja juhib RAPEXi kontaktpunktide võrgu tegevust. Sellesse võrku kuuluvad kõik EMP riikide määratud RAPEXi kontaktpunktid.

Komisjon korraldab korrapäraselt RAPEXi kontaktpunktide võrgu koosolekuid, et arutada süsteemi toimimist (nt teavitada RAPEXiga seotud viimastest muutustest, vahetada kogemusi ja oskusteavet) ja parandada koostööd kontaktpunktide vahel.

5.2.2.   Riiklikul tasandil loodud RAPEXi võrgud

RAPEXi kontaktpunkt korraldab ja juhib oma riigi RAPEXi võrgu tööd. Võrku kuuluvad:

| — | RAPEXi kontaktpunkt, |
| --- | --- |

—

RAPEXi kontaktpunkt,

| — | tarbekaupade ohutuse üle teostatava järelevalve eest vastutavad turujärelevalveasutused, |
| --- | --- |

—

tarbekaupade ohutuse üle teostatava järelevalve eest vastutavad turujärelevalveasutused,

| — | välispiirikontrolli eest vastutavad asutused. |
| --- | --- |

—

välispiirikontrolli eest vastutavad asutused.

RAPEXi kontaktpunkte julgustatakse ametlikult reguleerima RAPEXi riikliku võrgu korraldust ja tööd, et tagada, et kõik kaasatud ametiasutused on teadlikud oma rollist ja vastutusest RAPEXi toimimises. See võib olla siduv ja mittesiduv, kuid peaks olema suunistega kooskõlas.

RAPEXi kontaktpunkt peab korrapäraselt RAPEXi riikliku võrgu koosolekuid, et arutada kõigi kaasatud ametiasutustega, kuidas RAPEX on korraldatud ja kuidas see toimib, ning korraldada koolituskursusi. RAPEXi riikliku võrgu koosoleku võib siduda RAPEXi seminariga, kui EFTA järelevalveamet või komisjon korraldab selle samas EMP riigis.

5.3.   Teavitamisvahendid, RAPEXi rakendamise praktiline ja tehniline korraldus

5.3.1.   Keeled

Keelte kasutamisel teadetes ja vastusteadetes ning RAPEXi kontaktpunktide, EFTA järelevalveameti ja komisjoni vahelises suhtluses tuleb arvesse võtta RAPEXi eesmärke ning tagada teabe kiire vahetamine EMP riikide, EFTA järelevalveameti ja komisjoni vahel tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavate toodete kohta.

5.3.2.   RAPEXi veebirakendus

Komisjon loob RAPEXi raames teavitamiseks veebipõhise rakenduse ja hooldab seda. EFTA riigid ja EFTA järelevalveamet kasutavad seda rakendust, et edastada RAPEXi kaudu teateid ja vastusteateid ja nendega seotud lisateavet ning komisjon kasutab seda saadud dokumentide kinnitamiseks.

Komisjon tagab kõigile RAPEXi kontaktpunktidele, pädevatele riiklikele asutustele ning asjaomastele komisjoni osakondadele ja EFTA järelevalveametile juurdepääsu veebirakendusele. Komisjon teeb rakenduse kasutamise võimalikuks nii paljudele kasutajatele kui võimalik, võttes arvesse vajadusi ja tehnilisi piiranguid. Komisjon sätestab eeskirjad rakendusele juurdepääsu andmiseks.

Kui RAPEXi rakendus ajutiselt ei tööta (muudel põhjustel kui korrapärane ja kavandatud hooldus), peaksid EFTA riigid esitama RAPEXi teated üksnes EFTA järelevalveametile (st „artikli 12 kohased teated” ning „artikli 12 kohased teated, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid”). Informatiivse sisuga teadete ja vastusteadete esitamine peatatakse, kuni RAPEXi rakendus on jälle töökorras. Kui rakendus ei tööta, saadetakse RAPEXi teated komisjonile e-posti aadressil: rapex@eftasurv.int või mõnel muul eelnevalt teada antud e-posti aadressil. Kui e-posti saatmine ei ole võimalik, tuleb RAPEXi teated saata EFTA järelevalveametile faksi teel, mille number on eelnevalt teada antud. Teadete saatmine EFTA riigi alalise esinduse kaudu ELi/EFTA juures ei ole vajalik.

5.3.3.   RAPEXi toimimine väljaspool normaaltööaega

RAPEXi süsteem töötab katkematult. EFTA järelevalveamet, komisjon ja RAPEXi kontaktpunktid tagavad, et RAPEXi töötamise eest vastutavate ametnikega oleks võimalik alati ühendust võtta (telefoni, e-posti või muude sama tõhusate vahendite kaudu) ning et nad saavad võtta kõik vajalikud meetmed, sealhulgas eriolukordades ja väljaspool normaaltööaega, st nädalavahetustel ja pühade ajal.

EFTA järelevalveamet edastab EFTA riikide RAPEXi kontaktpunktidele EFTA järelevalveameti RAPEXi töörühma kontaktandmed, sealhulgas nende ametnike nimed, e-posti aadressid, telefoni- ning faksinumbrid, kellega saab ühendust võtta tööajal ja väljaspool tööaega.

EFTA riikide RAPEXi kontaktpunktid edastavad EFTA järelevalveametile oma kontaktandmed, sealhulgas kontaktpunktis töötavate ametnike nimed, selle ametiasutuse nimed ja aadressid, mille juurde kontaktpunkt on asutatud, ning nende ametnike e-posti aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, kellega saab ühendust võtta tööajal ja väljaspool tööaega. EFTA riikide RAPEXi kontaktpunktid teavitavad EFTA järelevalveametile viivitamata igast kontaktandmete muutusest. Komisjon avaldab RAPEXi kontaktpunktide kontaktandmed RAPEXi veebisaidil.

III OSA

Üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 11 ette nähtud teavitamise kord

1.   TAUST JA EESMÄRGID

Üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 11 on kehtestatud teavitamise kord teabe vahetamiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel meetmete kohta, mis on võetud toodete suhtes, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust.

Artikli 11 kohast teavitusmehhanismi (hoolimata sarnasustest ja seostest) tuleks käsitleda iseseisva korrana, mis erineb üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud teavitamise korrast (RAPEX).

Artikli 11 kohasel teavitamise korral on kaks põhieesmärki:

| — | aidata kaasa siseturu toimimisele
  Artikli 11 kohase teavitamise korra esimene eesmärk on tagada, et EFTA järelevalveametit teavitatakse EFTA riikide ametiasutuste võetud meetmetest, mis piiravad selliste toodete levitamist EMP turul, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust.
  See eesmärk sarnaneb valdkondlike direktiividega ette nähtud kaitseklauslimenetluse eesmärgiga, mille abil püütakse tagada, et EFTA järelevalveametit teavitatakse EFTA riikide ametiasutuste võetud ennetavatest ja piiravatest meetmetest, et ta saaks hinnata, kas teatatud toote vabale liikumisele kehtestatud piirangud on kooskõlas EMP õigusaktidega ega takista põhjendamatult kaupade vaba liikumist. Artikli 11 kohase teavitamise korraga täiendatakse kaitseklauslimenetlust ning tagatakse, et EFTA järelevalveametit teavitatakse riiklike ametiasutuste võetud ennetavatest ja piiravatest meetmetest, mille suhtes ei kohaldata kaitseklauslimenetlust; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa siseturu toimimisele

Artikli 11 kohase teavitamise korra esimene eesmärk on tagada, et EFTA järelevalveametit teavitatakse EFTA riikide ametiasutuste võetud meetmetest, mis piiravad selliste toodete levitamist EMP turul, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust.

See eesmärk sarnaneb valdkondlike direktiividega ette nähtud kaitseklauslimenetluse eesmärgiga, mille abil püütakse tagada, et EFTA järelevalveametit teavitatakse EFTA riikide ametiasutuste võetud ennetavatest ja piiravatest meetmetest, et ta saaks hinnata, kas teatatud toote vabale liikumisele kehtestatud piirangud on kooskõlas EMP õigusaktidega ega takista põhjendamatult kaupade vaba liikumist. Artikli 11 kohase teavitamise korraga täiendatakse kaitseklauslimenetlust ning tagatakse, et EFTA järelevalveametit teavitatakse riiklike ametiasutuste võetud ennetavatest ja piiravatest meetmetest, mille suhtes ei kohaldata kaitseklauslimenetlust;

| — | takistada ohtlike toodete (mis ei ohusta tõsiselt tarbijaid) levitamist ja kasutamist tarbijate poolt
  Artikli 11 kohase teavitamise korra teine eesmärk on tagada, et EMP riigid saavad kiiresti vahetada teavet toodete kohta, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust, ning ennetada või piirata nende levitamist ja kasutamist EMPs. See on sarnane RAPEXi eesmärgiga, kuigi RAPEX hõlmab üksnes tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavaid tooteid. |
| --- | --- |

—

takistada ohtlike toodete (mis ei ohusta tõsiselt tarbijaid) levitamist ja kasutamist tarbijate poolt

Artikli 11 kohase teavitamise korra teine eesmärk on tagada, et EMP riigid saavad kiiresti vahetada teavet toodete kohta, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust, ning ennetada või piirata nende levitamist ja kasutamist EMPs. See on sarnane RAPEXi eesmärgiga, kuigi RAPEX hõlmab üksnes tarbijate tervist ja ohutust tõsiselt ohustavaid tooteid.

2.   TEAVITAMISE KRITEERIUMID

Artikli 11 kohast teavitamise korda kohaldatakse üksnes meetmete suhtes, mille on võtnud riiklikud ametiasutused, et piirata selliste toodete turuleviimist, turult kõrvaldamist või tarbijatelt tagasinõudmist, mis ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust. See kord ei hõlma teateid vabatahtlike meetmete kohta.

EFTA riikidel on juriidiline kohustus teavitada EFTA järelevalveametit vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artiklile 11, kui on täidetud järgmised viis kriteeriumi:

| — | asjaomane toode on tarbekaup; |
| --- | --- |

—

asjaomane toode on tarbekaup;

| — | selle suhtes kohaldatakse riiklike ametiasutuste võetud piiravaid meetmeid (kohustuslikud meetmed); |
| --- | --- |

—

selle suhtes kohaldatakse riiklike ametiasutuste võetud piiravaid meetmeid (kohustuslikud meetmed);

| — | toode ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust; |
| --- | --- |

—

toode ei ohusta tõsiselt tarbijate tervist ega ohutust;

| — | ohu mõju ulatub või võib ulatuda ühe EMP riigi territooriumist kaugemale või ei ulatu või ei saa ulatuda selle territooriumist kaugemale, kuid meetmetega seotud teave pakub tooteohutuse seisukohast tõenäoliselt huvi teistele EMP riikidele; |
| --- | --- |

—

ohu mõju ulatub või võib ulatuda ühe EMP riigi territooriumist kaugemale või ei ulatu või ei saa ulatuda selle territooriumist kaugemale, kuid meetmetega seotud teave pakub tooteohutuse seisukohast tõenäoliselt huvi teistele EMP riikidele;

| — | võetud meetmetest ei tule teavitada ühegi muu EMP õigusaktiga kehtestatud teavitamise korra alusel (nt üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXi või valdkondlike direktiividega ette nähtud kaitseklauslimenetluse alusel). |
| --- | --- |

—

võetud meetmetest ei tule teavitada ühegi muu EMP õigusaktiga kehtestatud teavitamise korra alusel (nt üldise tooteohutuse direktiivi artikliga 12 ette nähtud RAPEXi või valdkondlike direktiividega ette nähtud kaitseklauslimenetluse alusel).

Artikli 11 kohase teavitamise korra seisukohast olulised suuniste II osa punktid on järgmised:

| — | punkt 2.1 tarbekaupade kohta (tarbekaupade määratlus); |
| --- | --- |

—

punkt 2.1 tarbekaupade kohta (tarbekaupade määratlus);

| — | punkt 2.2 piiravate meetmete kohta (piiravate meetmete kategooriad, kohustuslike meetmete määratlus, teadete esitamise aeg ja teavitavad ametiasutused); |
| --- | --- |

—

punkt 2.2 piiravate meetmete kohta (piiravate meetmete kategooriad, kohustuslike meetmete määratlus, teadete esitamise aeg ja teavitavad ametiasutused);

| — | punkt 2.3 riskihindamise kohta (riskihindamise meetod, hindamisasutus); |
| --- | --- |

—

punkt 2.3 riskihindamise kohta (riskihindamise meetod, hindamisasutus);

| — | punkt 2.4 piiriülese mõju kohta (rahvusvaheline juhtum, kohalik juhtum). |
| --- | --- |

—

punkt 2.4 piiriülese mõju kohta (rahvusvaheline juhtum, kohalik juhtum).

3.   TEATED

Kui kõik teavitamise kriteeriumid on täidetud, koostab EFTA riik teate ja saadab selle EFTA järelevalveametile suuniste 6. lisas sätestatud korras, misjärel teade saadetakse RAPEXi rakenduse kaudu komisjonile. Teate tüüpvorm on esitatud käesolevate suuniste 1. lisas.

Kõik RAPEXi rakenduse kaudu üldise tooteohutuse direktiivi artikli 11 alusel esitatud teated liigitatakse süsteemis kui „artikli 11 kohased teated”.

Teavitava EFTA riigi RAPEXi kontaktpunkt tagab, et kõik teated vastavad üldise tooteohutuse direktiivi artiklis 11 sätestatud teavitamisnõuetele.

Artikli 11 kohase teavitamise korra seisukohast olulised suuniste II osa punktid on järgmised:

| — | punkt 3.2 teadete sisu kohta (täielikkus, ulatus, andmete ajakohastamine, vastutus edastatud teabe ees); |
| --- | --- |

—

punkt 3.2 teadete sisu kohta (täielikkus, ulatus, andmete ajakohastamine, vastutus edastatud teabe ees);

| — | punkt 3.3 konfidentsiaalsuse kohta (teabe avalikustamine, erandid üldreeglist, konfidentsiaalsustaotlus, konfidentsiaalsete teadete käsitlemine ja konfidentsiaalsustaotluse tühistamine); |
| --- | --- |

—

punkt 3.3 konfidentsiaalsuse kohta (teabe avalikustamine, erandid üldreeglist, konfidentsiaalsustaotlus, konfidentsiaalsete teadete käsitlemine ja konfidentsiaalsustaotluse tühistamine);

| — | punkt 3.4 teadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis (nõuetekohasus, täielikkus, lisateabe taotlused, uurimine); |
| --- | --- |

—

punkt 3.4 teadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis (nõuetekohasus, täielikkus, lisateabe taotlused, uurimine);

| — | punkt 3.5 teadete kinnitamise kohta; |
| --- | --- |

—

punkt 3.5 teadete kinnitamise kohta;

| — | punkt 3.8 teate lõpliku eemaldamise kohta RAPEXi rakendusest (eemaldamise olukorrad, taotlev EFTA riik, taotluse sisu, eemaldamisotsus). |
| --- | --- |

—

punkt 3.8 teate lõpliku eemaldamise kohta RAPEXi rakendusest (eemaldamise olukorrad, taotlev EFTA riik, taotluse sisu, eemaldamisotsus).

EFTA riigid esitavad „artikli 11 kohase teate” nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt suuniste 3. lisas sätestatud tähtajaks. Seejuures kohaldatakse suuniste II osa punkti 3.10 tähtaegade kohta.

4.   VASTUSTEADE

EFTA riike julgustatakse tagama „artikli 11 kohastele teadetele” tuginevate järelmeetmete võtmist, kui toote identifitseerimisandmed võimaldavad tõenäoliselt võtta ennetavaid ja piiravaid meetmeid. EFTA riike julgustatakse samuti teavitama EFTA järelevalveametit „artikli 11 kohaste teadetega” võetud järelmeetmete kohta tehtud järeldustest.

Artikli 11 kohase teavitamise korra seisukohast olulised suuniste II osa punktid on järgmised:

| — | punkt 3.7 järelmeetmete kohta (eesmärgid, järelmeetmed); |
| --- | --- |

—

punkt 3.7 järelmeetmete kohta (eesmärgid, järelmeetmed);

| — | punkt 4.2 vastusteate sisu kohta (esitatud andmed, andmete täielikkus, ajakohastamine, vastutus vastusteate eest); |
| --- | --- |

—

punkt 4.2 vastusteate sisu kohta (esitatud andmed, andmete täielikkus, ajakohastamine, vastutus vastusteate eest);

| — | punkt 4.3 konfidentsiaalsuse kohta; |
| --- | --- |

—

punkt 4.3 konfidentsiaalsuse kohta;

| — | punkt 4.4 vastusteadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis (nõuetekohasus ja täielikkus, lisateabe taotlemine); |
| --- | --- |

—

punkt 4.4 vastusteadete läbivaatamine EFTA järelevalveametis (nõuetekohasus ja täielikkus, lisateabe taotlemine);

| — | punkt 4.5 vastusteate kinnitamise kohta; |
| --- | --- |

—

punkt 4.5 vastusteate kinnitamise kohta;

| — | punkt 4.6 vastusteate lõpliku eemaldamise kohta RAPEXi rakendusest. |
| --- | --- |

—

punkt 4.6 vastusteate lõpliku eemaldamise kohta RAPEXi rakendusest.

5.   PRAKTILINE JA TEHNILINE KORRALDUS

RAPEXi kontaktpunktid koostavad „artikli 11 kohased EFTA riikide teated” ja vastusteated nendele ning saadavad need EFTA järelevalveametile. Artikli 11 kohase teavitamise korra seisukohast on olulised suuniste II osa punktid 5.1–5.3, mis käsitlevad RAPEXi võrgu (EMP ja riiklikul tasandil loodud) tööd ning praktilist ja tehnilist korraldust (keeled, veebirakendus ning süsteemi toimimine väljaspool normaaltööaega).

IV OSA

Lisad
   (20)

1.   TEATE TÜÜPVORM

| Teate vorm |
| --- |
| Üldteave |
| 1. | ☐ | „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid” |

Teate vorm

Üldteave

1.

☐

„artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

| ☐ | „artikli 12 kohane teade” |
| --- | --- |

☐

„artikli 12 kohane teade”

| ☐ | „informatiivse sisuga teade” |
| --- | --- |

☐

„informatiivse sisuga teade”

| ☐ | „artikli 11 kohane teade” |
| --- | --- |

☐

„artikli 11 kohane teade”

2.

Teate number

3.

Teate kuupäev

4.

Teavitav riik

5.

RAPEXi kontaktpunkti ja teatatud juhtumi eest vastutava isiku kontaktandmed

Toote identifitseerimisandmed

6.

Tooteliik

7.

Toote nimi

8.

Kaubamärk

9.

Mudeli tüüp/number

10.

Partiinumber/vöötkood

11.

Tollikood

12.

Toote ja pakendi kirjeldus

13.

Fotod (tootest, pakendist ja märgistusest)

14.

Teatega hõlmatud kaubaartiklite koguarv

Kohaldatavad määrused ja standardid

15.

Õigusnormid (direktiiv, otsus, määrus jne)

16.

Standardid

17.

Vastavusdeklaratsioon

18.

Kas toode on võltsitud?

Jälgitavus

19.

Päritoluriik

20.

Sihtriigid

21.

Tootja või tema esindaja kontaktandmed

22.

Eksportija(te) kontaktandmed

23.

Importija(te) kontaktandmed

24.

Levitaja(te) kontaktandmed

25.

Jaemüüja(te) kontaktandmed

Ohukirjeldus

26.

Riskikategooria

27.

Katsetulemuste kokkuvõte (tehniliste vigade kirjeldus)

28.

Õigusnormid ja standardid (klauslitega), mille alusel toodet kontrolliti ja millele toode ei vastanud

29.

Riskihinnang ja järeldused

30.

Teave teadaolevate vahe- ja õnnetusjuhtumite kohta

Meetmed

31.

Meetmete liik

32.

Teatatud meetmeid võttev ametiasutus/ettevõtja

33.

Meetmete kategooria

34.

Jõustumiskuupäev

35.

Kestus

36.

Kohaldamisala

Konfidentsiaalsus

37.

Kas teade on konfidentsiaalne?

38.

Mille suhtes konfidentsiaalsusnõue kehtib?

39.

Põhjendus

Muu

40.

Lisateave

41.

„Informatiivse sisuga teadete” saatmise põhjendus

Lisad

42.

Katsearuanded

43.

Sertifikaadid

44.

Fotod (tootest, pakendist ja märgistusest)

45.

Teade, mille tootja või levitaja on vastavalt üldise tooteohutuse direktiivi artikli 5 lõikele 3 saatnud

46.

Võetud meetmed

2.   VASTUSTEATE VORM

| Vastusteate vorm |
| --- |
| Üldteave |
| 1. | Teate number |
| 2. | Teavitav riik |
| 3. | Teatatud toote nimi |
| 4. | Vastusteate esitamise kuupäev |
| 5. | Vastusteadet esitav riik |
| 6. | RAPEXi kontaktpunkti ja vastusteate eest vastutava isiku kontaktandmed |
| 7. | Toote nimi |
| 8. | Kaubamärk |
| 9. | Mudeli tüüp/number |
| 10. | Partiinumber/vöötkood |
| Vastusteate liik |
| 11. | ☐ | Leitud toode |

Vastusteate vorm

Üldteave

1.

Teate number

2.

Teavitav riik

3.

Teatatud toote nimi

4.

Vastusteate esitamise kuupäev

5.

Vastusteadet esitav riik

6.

RAPEXi kontaktpunkti ja vastusteate eest vastutava isiku kontaktandmed

7.

Toote nimi

8.

Kaubamärk

9.

Mudeli tüüp/number

10.

Partiinumber/vöötkood

Vastusteate liik

11.

☐

| ☐ | Võetud meetmed |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Teistsugune riskihinnang |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Lisateave |
| --- | --- |

☐

12.

Leitud kaubaartiklite koguarv

Riskikategooria

Täiendav teave turustuskanalite kohta ja/või toote päritolu

13.

Võetud meetmete liik

Katsetulemuste kokkuvõte (tehniliste vigade kirjeldus)

Täiendav teave riskihindamise kohta

14.

Teavitatud meetmeid võttev ametiasutus/ettevõtja

Viide õigusnormidele ja standarditele (klauslitega), mille alusel toodet kontrolliti

Muu täiendav teave

15.

Meetmete kategooria

Riskihinnang ja järeldused

—

16.

Jõustumiskuupäev

Teave teadaolevate vahe- ja õnnetusjuhtumite kohta

17.

Kestus

—

18.

Kohaldamisala

19.

Põhjendus juhul kui meetmeid ei võetud

Konfidentsiaalsus

20.

Kas teade on konfidentsiaalne?

21.

Mille suhtes konfidentsiaalsusnõue kehtib?

22.

Põhjendus

Lisad

23.

Katsearuanded

24.

Sertifikaadid

25.

Fotod (tootest, pakendist ja märgistusest)

26.

Võetud meetmed

3.   LIIKMESRIIKIDELE MÄÄRATUD TÄHTAJAD

| Teavitamiskord | Meede | Tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud kiire teabevahetuse süsteem RAPEX | Teated | Saata „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid” | Kolm päeva pärast:






  — | kohustuslike meetmete võtmist või kohustuslike meetmete võtmise otsuse tegemist või |

Teavitamiskord

Meede

Tähtaeg

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud kiire teabevahetuse süsteem RAPEX

Teated

Saata „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

Kolm päeva pärast:

—

kohustuslike meetmete võtmist või kohustuslike meetmete võtmise otsuse tegemist või

| — | teabe saamist vabatahtlike meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

teabe saamist vabatahtlike meetmete kohta.

Saata „artikli 12 kohane teade”

Kümme päeva pärast:

| — | kohustuslike meetmete võtmist või kohustuslike meetmete võtmise otsuse tegemist või |
| --- | --- |

—

kohustuslike meetmete võtmist või kohustuslike meetmete võtmise otsuse tegemist või

| — | teabe saamist vabatahtlike meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

teabe saamist vabatahtlike meetmete kohta.

Kinnitada meetmed, kui teade saadeti enne meetmete võtmise otsust

45 päeva pärast teate esitamist

Ajakohastada teade

Viis päeva pärast teabe saamist muutuste kohta, mille tõttu tuleb teadet muuta.

Vastusteade

Tagada järelmeetmete võtmine:

„artikli 12 kohasele teatele, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

20 päeva pärast teate saamist

„artikli 12 kohasele teatele” ning „Euroopa Komisjoni saadetud teatele”

45 päeva pärast teate saamist

Saata vastusteade:

„artikli 12 kohasele teatele, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

Kolm päeva pärast:

| — | teatatud toote leidmist turult, |
| --- | --- |

—

teatatud toote leidmist turult,

| — | riskihindamise teostamist, mille puhul on saadud teistsugused tulemused või |
| --- | --- |

—

riskihindamise teostamist, mille puhul on saadud teistsugused tulemused või

| — | lisateabe saamist. |
| --- | --- |

—

lisateabe saamist.

„artikli 12 kohasele teatele” ning „Euroopa Komisjoni saadetud teatele”

Viis päeva pärast:

| — | teatatud toote leidmist turult, |
| --- | --- |

—

teatatud toote leidmist turult,

| — | riskihindamise teostamist, mille puhul on saadud teistsugused tulemused või |
| --- | --- |

—

riskihindamise teostamist, mille puhul on saadud teistsugused tulemused või

| — | lisateabe saamist. |
| --- | --- |

—

lisateabe saamist.

Ajakohastada vastusteade

Viis päeva pärast teabe saamist muutuste kohta, mille tõttu tuleb vastusteadet muuta.

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 11 kohane teavitamise kord

Teated

Saata „artikli 11 kohane teade”

Kümme päeva pärast kohustuslike meetmete võtmist

Ajakohastada teade

Viis päeva pärast teabe saamist muutuste kohta, mille tõttu tuleb teadet muuta.

4.   KOMISJONILE MÄÄRATUD TÄHTAJAD

| Teavitamiskord | Meede | Tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud kiire teabevahetuse süsteem RAPEX | Teated | Kinnitada „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid” | Kolm päeva pärast teate saamist |
| Kinnitada „artikli 12 kohane teade” | Viis päeva pärast teate saamist |
| Kinnitada „informatiivse sisuga teade” | Kümme päeva pärast teate saamist |
| Vastusteade | Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 12 kohasele teatele, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid” | Kolm päeva pärast vastusteate saamist |
| Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 12 kohasele teatele” ning „Euroopa Komisjoni saadetud teatele” | Viis päeva pärast vastusteate saamist |
| Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „informatiivse sisuga teatele” | Kümme päeva pärast vastusteate saamist |
| Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 11 kohane teavitamise kord | Teated | Kinnitada „artikli 11 kohane teade” | Kümme päeva pärast teate saamist |
| Vastusteade | Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 11 kohasele teatele” | Kümme päeva pärast vastusteate saamist |

Teavitamiskord

Meede

Tähtaeg

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 12 alusel loodud kiire teabevahetuse süsteem RAPEX

Teated

Kinnitada „artikli 12 kohane teade, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

Kolm päeva pärast teate saamist

Kinnitada „artikli 12 kohane teade”

Viis päeva pärast teate saamist

Kinnitada „informatiivse sisuga teade”

Kümme päeva pärast teate saamist

Vastusteade

Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 12 kohasele teatele, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid”

Kolm päeva pärast vastusteate saamist

Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 12 kohasele teatele” ning „Euroopa Komisjoni saadetud teatele”

Viis päeva pärast vastusteate saamist

Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „informatiivse sisuga teatele”

Kümme päeva pärast vastusteate saamist

Üldise tooteohutuse direktiivi artikli 11 kohane teavitamise kord

Teated

Kinnitada „artikli 11 kohane teade”

Kümme päeva pärast teate saamist

Vastusteade

Kinnitada vastusteade, mis on saadetud „artikli 11 kohasele teatele”

Kümme päeva pärast vastusteate saamist

5.   TARBEKAUPADE RISKIHINDAMISE SUUNISED

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riskihindamine – ülevaade |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Risk – ohu ja tõenäosuse kombinatsioon |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Riskihindamise kolm etappi |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kasulikke nõuandeid |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Etapiviisiline riskihindamine |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Toode |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Toote oht |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tarbija |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vigastusstsenaarium: vigastus(t)eni viivad etapid |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vigastuse raskus |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vigastuse tõenäosus |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Riski kindlaksmääramine |
| --- | --- |

3.7.

| 4. | Riskist meetmeteni |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kuidas teostada riskihindamist – kokkuvõtlik ülevaade |
| --- | --- |

5.

| 6. | Näited |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Klapptool |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pistikupesa kaitsmed |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tundlikkuse analüüs |
| --- | --- |

6.3.

| Tabel 1. | Tarbijad |
| --- | --- |

Tabel 1.

| Tabel 2. | Ohud, tüüpilised vigastusstsenaariumid jatüüpilised vigastused |
| --- | --- |

Tabel 2.

| Tabel 3. | Vigastuse raskus |
| --- | --- |

Tabel 3.

| Tabel 4. | Vigastuse raskuse ja tõenäosuse kombineerimisel saadud riskitase |
| --- | --- |

Tabel 4.

Kasutatud terminid

1.   SISSEJUHATUS

Tarbekaubad võivad kasutamisel tekitada kahjustusi, nt kuum triikraud võib tekitada põletushaavu, käärid või nuga lõikehaavu, puhastusvahend kahjustada nahka. Selliseid vigastusi ei teki siiski sageli, sest üldteadmised või kasutusjuhend aitavad tarbekaupu ohutult kasutada. Risk siiski jääb.

Seda riski saab hinnata mitmel erineval viisil. Tarbekaupade riski suuruse määramiseks on kasutatud mitmesuguseid meetodeid, nagu nomograafimeetod, (21) maatriksimeetod (22) ja ELi kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX jaoks varem soovitatud meetod (23). Kuigi riskihindamise üldpõhimõtetes on kogu aeg üksmeelel oldud, muudetakse riski suuruse määramise meetodeid aga pidevalt. See on toonud kaasa eri tulemusi ning pidevaid arutelusid ja mitmesuguseid arvamusi selle kohta, milline võiks olla parim tava.

Käesolevate riskihindamise suunistega püütakse seetõttu olukorda parandada ning pakkuda üldise tooteohutuse direktiivi (24) raames läbipaistvat ja kasutuskõlblikku meetodit, mida liikmesriikide pädevad asutused saaksid kasutada toiduks mittekasutatavate tarbetoodete põhjustatud ohu hindamiseks. Käesolevad suunised põhinevad muuks otstarbeks (25) välja töötatud riskihindamise meetodil, mida on kohandatud toiduks mittekasutatavate tarbekaupade erivajadustele.

Enne käesolevate suuniste kasutusele võtmist on loomulikult vaja teataval määral koolitust, kuid seda ülesannet lihtsustavad oluliselt asjatundjate kogemused riskihindamise valdkonnas. Abiks on ka riskihindajatevaheline arvamuste vahetamine, kuna aastate jooksul kogutud teadmised ja kogemused on hindamatu väärtusega.

Riskihindamise meetodi ülesehitamisel väikeste ülevaatlike etappide kaupa aitavad käesolevad suunised keskenduda olulistele küsimustele seoses toote, selle kasutaja(te) ja kasutusviisi(de)ga ning teha riskihindajate võimalikud lahkarvamused kindlaks juba eos, vältides sel moel aeganõudvaid arutelusid. Suunised peaksid seega viima sidusate ja kindlate riskihindamistulemusteni, mis on tõendatud ja teaduslikult põhjendatud, ning lõppkokkuvõttes laialdase üksmeeleni riski suhtes, mida paljud toiduks mittekasutatavad tarbekaubad võivad tekitada.

Lühiülevaade ja vooskeem, kuidas teha riskihindamist vastavalt käesolevatele suunistele, on esitatud 5. peatükis. Käesolevates suunistes tähendavad „tarbekaubad” toiduks mittekasutatavaid tarbekaupu.

Käesolevate suunistega ei püüta asendada teisi suuniseid, milles võidakse käsitleda konkreetseid tooteid või mis on õigusaktidega ette nähtud, näiteks kemikaalide, kosmeetika-, farmaatsiatoodete või meditsiiniseadmete valdkonnas. Käesolevaid erisuuniseid soovitatakse tungivalt kasutada, kuna need on koostatud just kõnealuste toodete jaoks, kuid alati jääb riskihindaja otsustada, kuidas tootega kaasnevat ohtu kõige paremini hinnata.

Samuti ei ole käesolevad suunised ette nähtud selleks, et tootjad neid toodete kavandamisel ja tootmisel lihtsalt tõsiste ohtude vältimiseks kasutaksid. Tarbekaubad peavad olema ohutud ning kõnealuste suunistega püütakse aidata ametiasutustel tuvastada tõsiseid ohte, kui hoolimata tootja jõupingutustest toode seda ei ole.

2.   RISKIHINDAMINE – ÜLEVAADE

2.1.   Risk – ohu ja tõenäosuse kombinatsioon

Riski all mõistetakse üldiselt midagi, mis ohustab inimeste tervist või isegi elu või võib põhjustada märkimisväärset varalist kahju. Inimesed siiski riskivad, olles teadlikud võimalikust kahjust, sest kahju ei pruugi alati tekkida. Näiteks:

| — | redelil ronides on alati oht alla kukkuda ja end vigastada. „Allakukkumisoht” on seega „redelisse sisse ehitatud”, see on redeli kasutamisele iseloomulik ning seda ei saa välistada. „Allakukkumisohtu” peetakse seega redelile iseloomulikuks ohuks.
  See oht ei realiseeru aga alati, sest paljud inimesed ronivad redelil ilma sellelt alla kukkumata ja end vigastamata. See näitab, et on olemas teatav tõenäosus (või võimalikkus), kuid puudub kindlus, et tootele iseloomulik oht realiseerub. Kuigi oht on kogu aeg olemas, võib ohu realiseerumise tõenäosust minimeerida näiteks redelil roniva inimese ettevaatlikkusega; |
| --- | --- |

—

redelil ronides on alati oht alla kukkuda ja end vigastada. „Allakukkumisoht” on seega „redelisse sisse ehitatud”, see on redeli kasutamisele iseloomulik ning seda ei saa välistada. „Allakukkumisohtu” peetakse seega redelile iseloomulikuks ohuks.

See oht ei realiseeru aga alati, sest paljud inimesed ronivad redelil ilma sellelt alla kukkumata ja end vigastamata. See näitab, et on olemas teatav tõenäosus (või võimalikkus), kuid puudub kindlus, et tootele iseloomulik oht realiseerub. Kuigi oht on kogu aeg olemas, võib ohu realiseerumise tõenäosust minimeerida näiteks redelil roniva inimese ettevaatlikkusega;

| — | naatriumhüdroksiidi sisaldava puhastusvahendi kasutamisega ummistunud äravoolutorude puhastamiseks kaasneb väga tõsise nahakahjustuse tekkimise oht, kui toode satub nahale, või isegi eluks ajaks pimedaks jäämise oht, kui toote tilgad satuvad silma. See on tingitud sellest, et naatriumhüdroksiid on väga söövitav, mis tähendab seda, et puhastusvahend on oma olemuselt ohtlik.
  Oht ei realiseeru siiski, kui puhastusvahendit kasutatakse nõuetekohaselt. Nõuetekohane kasutamine võib tähendada kummikinnaste ja kaitseprillide kandmist. Sellisel juhul on nahk ja silmad kaitstud ning kahju tekkimise tõenäosus oluliselt väiksem. |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksiidi sisaldava puhastusvahendi kasutamisega ummistunud äravoolutorude puhastamiseks kaasneb väga tõsise nahakahjustuse tekkimise oht, kui toode satub nahale, või isegi eluks ajaks pimedaks jäämise oht, kui toote tilgad satuvad silma. See on tingitud sellest, et naatriumhüdroksiid on väga söövitav, mis tähendab seda, et puhastusvahend on oma olemuselt ohtlik.

Oht ei realiseeru siiski, kui puhastusvahendit kasutatakse nõuetekohaselt. Nõuetekohane kasutamine võib tähendada kummikinnaste ja kaitseprillide kandmist. Sellisel juhul on nahk ja silmad kaitstud ning kahju tekkimise tõenäosus oluliselt väiksem.

Risk on seega tarbijale tekitatava võimaliku kahju tõsiduse ja kahju tekke tõenäosuse kombinatsioon.

2.2.   Riskihindamise kolm etappi

Riski kindlaksmääramiseks tuleb läbida järgmised kolm etappi.

| 1. | Lähtepunktiks on vigastusstsenaarium, mille järgi saab tarbija tootele iseloomuliku ohu tõttu vigastada (vt tabel 1). Kindlaks tuleb teha tarbija vigastuse raskus.
  Tootele iseloomuliku ohu suurust hinnatakse tarbija tervisele avalduva kahjuliku mõju ulatuse järgi. Riskihindaja näeb seega ette vigastusstsenaariumi, milles kirjeldatakse samm sammult, kuidas oht viib tarbijale vigastuse tekitamiseni (vt tabel 2). Lühidalt kirjeldatakse vigastusstsenaariumis õnnetusjuhtumit, millesse tarbija kõnealuse toote tõttu sattus, ning õnnetusjuhtumi tagajärjel saadud vigastuse raskust.
  Õnnetusjuhtumid võivad erineda üksteisest oma raskuse poolest, sõltuvalt tootega kaasnevast ohust, viisist, kuidas tarbija toodet kasutab, toodet kasutava tarbija tüübist ja paljust muust (vt 3. jagu). Mida raskem on vigastus, seda tõsisem on oht, mis vigastuse põhjustas ning vastupidi. „Vigastuse raskus” on seega ohu suuruse määramise vahend. Käesolevates suunistes esitatakse neli vigastuse raskusastet, alates vigastustest, millest on võimalik täielikult paraneda, lõpetades väga raskete vigastustega, mis põhjustavad püsivat rohkem kui 10 %-list invaliidsust või isegi surma (vt tabel 3). |
| --- | --- |

1.

Lähtepunktiks on vigastusstsenaarium, mille järgi saab tarbija tootele iseloomuliku ohu tõttu vigastada (vt tabel 1). Kindlaks tuleb teha tarbija vigastuse raskus.

Tootele iseloomuliku ohu suurust hinnatakse tarbija tervisele avalduva kahjuliku mõju ulatuse järgi. Riskihindaja näeb seega ette vigastusstsenaariumi, milles kirjeldatakse samm sammult, kuidas oht viib tarbijale vigastuse tekitamiseni (vt tabel 2). Lühidalt kirjeldatakse vigastusstsenaariumis õnnetusjuhtumit, millesse tarbija kõnealuse toote tõttu sattus, ning õnnetusjuhtumi tagajärjel saadud vigastuse raskust.

Õnnetusjuhtumid võivad erineda üksteisest oma raskuse poolest, sõltuvalt tootega kaasnevast ohust, viisist, kuidas tarbija toodet kasutab, toodet kasutava tarbija tüübist ja paljust muust (vt 3. jagu). Mida raskem on vigastus, seda tõsisem on oht, mis vigastuse põhjustas ning vastupidi. „Vigastuse raskus” on seega ohu suuruse määramise vahend. Käesolevates suunistes esitatakse neli vigastuse raskusastet, alates vigastustest, millest on võimalik täielikult paraneda, lõpetades väga raskete vigastustega, mis põhjustavad püsivat rohkem kui 10 %-list invaliidsust või isegi surma (vt tabel 3).

| 2. | Teha kindlaks, kui suur on tõenäosus, et tarbija saab ka tegelikult vigastada tootele iseloomuliku ohu tõttu.
  Vigastusstsenaariumis kirjeldatakse, kuidas tarbija ohu tõttu vigastada saab, kuid tuleb arvestada, et stsenaarium teostub tegelikult üksnes teatava tõenäosusega. Tõenäosust võib väljendada murdosana, nagu „> 50 %” või „> 1/1 000
  ” (vt tabeli 4 vasak pool). |
| --- | --- |

2.

Teha kindlaks, kui suur on tõenäosus, et tarbija saab ka tegelikult vigastada tootele iseloomuliku ohu tõttu.

Vigastusstsenaariumis kirjeldatakse, kuidas tarbija ohu tõttu vigastada saab, kuid tuleb arvestada, et stsenaarium teostub tegelikult üksnes teatava tõenäosusega. Tõenäosust võib väljendada murdosana, nagu „> 50 %” või „> 1/1 000
  ” (vt tabeli 4 vasak pool).

| 3. | Riski kindlaksmääramiseks tuleb omavahel kombineerida oht (vigastuse raskus) ja tõenäosus (väljendatud murdosana).
  Kombineerimisel võib lähtuda mõlema väärtustest, mis on esitatud vastavas tabelis (vt tabel 4); tabelis on esitatud riskitase järgmiste astmetena: „tõsine”, „suur”, „keskmine” ja „väike”. |
| --- | --- |

3.

Riski kindlaksmääramiseks tuleb omavahel kombineerida oht (vigastuse raskus) ja tõenäosus (väljendatud murdosana).

Kombineerimisel võib lähtuda mõlema väärtustest, mis on esitatud vastavas tabelis (vt tabel 4); tabelis on esitatud riskitase järgmiste astmetena: „tõsine”, „suur”, „keskmine” ja „väike”.

Kui on võimalik ette näha mitmesuguseid vigastusstsenaariume, tuleks iga stsenaariumi puhul määrata risk kindlaks suurima riski põhjal, mida nimetatakse „toote riskiks”. Suurim risk on tavaliselt väga oluline, kuna üksnes suurima riski suhtes võetud meetmete abil on võimalik tagada kõrgetasemelist kaitset.

Teisest küljest võib kindlaks tehtud risk olla väiksem kui suurim risk, kuid selle puhul võib olla vajalik võtta konkreetseid riski vähendamise meetmeid. Seetõttu on oluline, et kõikide riskide tõhusaks vähendamiseks võetaks meetmeid ka selle riski suhtes.

Kui eespool nimetatud etapid on läbitud, on riskihindamine põhimõtteliselt lõpetatud.

Diagramm riskihinnangu ülesehituse kohta on esitatud 5. peatüki lõpus.

2.3.   Kasulikke nõuandeid

Teabe hankimine

Eespool esitatud näidetest ilmneb, et iga riskihindamise etapi puhul tuleb ette näha, mis võib juhtuda ning kui tõenäoline on, et see juhtub, kuna vaatlusalune toode ei põhjusta tavaliselt õnnetusjuhtumeid ning seega ei pruugi oht olla (veel) realiseerunud. Seda ülesannet aitavad lahendada eelnevad kogemused sarnase tootega ning mis tahes teave toote kohta, nagu ehitus, mehhaaniline stabiilsus, keemiline koostis, töötamine, kasutusjuhend, sealhulgas võimalikud riskijuhtimisalased nõuanded, tarbija tüüp, kellele toode on mõeldud (ning kellele mitte), katsearuanded, õnnetusjuhtumite statistika, ELi vigastuste andmebaas (IDB), (26) teave tarbijate kaebuste ja eri tarbijate käitumise kohta toote kasutamisel ning toote tagasinõudmise kohta. Kasulikuks teabeallikaks võivad olla ka õigusaktides, tootestandardites või kontrollnimekirjas (ISO 14121 Safety of machinery – Risk assessment) toodetele kehtestatud nõuded.

Siiski võivad hinnatavad tooted olla küllaltki spetsiifilised ning seega ei pruugi nimetatud allikad sisaldada vajalikku teavet. Kogutud teave võib olla ebapiisav, vastuoluline ning see ei pruugi olla täielikult usaldusväärne. Eelkõige võib see nii olla õnnetusjuhtumite statistika puhul, kui on märgitud üksnes toote kategooria. Õnnetusjuhtumite puudumine või üksikud või kerged õnnetused ei tähenda, et risk on madal. Konkreetse toote statistikasse tuleb suhtuda ettevaatusega, kuna toode võib olla aja jooksul muutunud kas ehituse või koostise poolest. Teavet tuleb alati kriitiliselt hinnata.

Eriti kasulik võib olla asjatundlikelt kolleegidelt saadud tagasiside, kuna nad saavad teha järeldusi tegelike kogemuste põhjal ning esitada soovitusi, mis ei ole toote ohu hindamisel kohe enesestmõistetavad. Samuti võivad nad anda nõu riski hindamisel eri tüüpi tarbijate puhul, sealhulgas kaitsetute tarbijate puhul, nagu lapsed (vt tabel 1), kuna viimased võivad toodet kasutada teistmoodi. Samuti võivad nad aidata hinnata riske eri vigastuste puhul, mida toode võib põhjustada ning kuidas need vigastused seda toodet kasutades tekivad. Samuti võivad nad otsustada, kas vigastusstsenaarium on täielikult kujutlematu ehk väga ebatõenäoline ning juhtida seejärel riskihindaja realistlikumate eelduste juurde.

Seega võib kogenud kolleegidelt saadud tagasiside (kuigi see ei ole kohustuslik) olla mitmes mõttes kasulik. Ametiasutuse riskihindaja võib küsida nõu oma kolleegidelt, kes töötavad samas asutuses, teistes asutustes, tööstuses, teistes riikides, teadusrühmades või mujal. Samas võib iga tööstuse riskihindaja kasutada oma sidemeid ametiasutuste ja teistega, kui uut või parandatud toodet on vaja enne turuleviimist hinnata.

Uut teavet tuleks loomulikult kasutada mis tahes olemasoleva riskihindamise ajakohastamiseks.

Muutke oma riskihindamine tundlikkuse analüüsiks

Kui teabeotsingute ega asjatundlike kolleegide küsitlemise tulemusel ei saada vajalikku ja väga konkreetset teavet, siis võib aidata nn tundlikkuse analüüs. Selles analüüsis võetakse riskihindamise iga parameetri puhul aluseks varem valitust väiksem ja suurem väärtus ning seda kasutatakse kogu riskihindamise menetluse käigus. Tulemuseks saadud riskitase näitab, kui oluliselt mõjutab riskitaset lähtumine väiksematest ja suurematest väärtustest. Sellisel viisil saab hinnata toote tegeliku riski ulatust.

Kui on võimalik hinnata iga parameetri kõige tõenäolisemat väärtust, siis tuleks neid kõige tõenäolisemaid väärtusi kasutada kogu menetluse käigus ning tulemuseks saadud riskitase on kõige tõenäolisem risk.

Tundlikkuse analüüsi näide on esitatud allpool 6. peatükis.

Lubage teistel teie riskihindamist kontrollida

Kolleegidelt saadud tagasiside on abiks ka riskihindamise lõplikul vormistamisel. Nemad võivad osata anda nõu eespool nimetatud kolme etapi jooksul tehtud eelduste ja hinnangute kohta. Nad kasutavad oma kogemusi ja aitavad seega koostada kindlama, usaldusväärsema, läbipaistvama ja kindlasti vastuvõetavama riskihinnangu. Seetõttu soovitatakse enne riskihindamise lõpetamist küsida nõu asjatundlikelt kolleegidelt ja teha seda võimaluse korral rühmaarutelu vormis. Neisse (vahest kolme- kuni viieliikmelistesse) rühmadesse peaks kuuluma mitmesugused hindamisaluse toote asjatundjad: insenerid, keemikud, (mikro)bioloogid, statistikud, tooteohutusosakondade juhid jt. Rühmaarutelud on eriti kasulikud siis, kui toode on turul uus ja seda ei ole varem hinnatud.

Riskihinnangud peaksid olema usaldusväärsed ja realistlikud. Kuna nende puhul tuleb arvesse võtta mitmeid eeldusi, võivad eri riskihindajad jõuda siiski eri järeldusteni, kas andmete ja muude tõendite tõttu, mida nad on suutnud leida, või teistsuguste kogemuste tõttu. Seega peavad riskihindajad omavahel rääkima, et jõuda kokkuleppele või vähemalt üksmeelele. Käesolevates suunistes kirjeldatud etapiviisiline riskihindamine peaks siiski tegema sellised arutelud tulemuslikumaks. Iga riskihindamise etappi tuleb kirjeldada selgelt ja üksikasjalikult. Nii saab lahkhelid kiiresti tuvastada ning on lihtsam üksmeelele jõuda. See muudab riskihinnangud vastuvõetavamaks.

Dokumenteerige oma riskihindamine

Oluline on riskihindamist dokumenteerida, kirjeldades toodet ja kõiki näitajaid, millest riskihindamisel lähtusite, nagu katsetulemused, vigastusstsenaariumi jaoks valitud tarbija tüüp (tüübid) ning tõenäosus koos asjaomaste andmete ja eeldustega. See võimaldab teil üheselt näidata, kuidas te hindasite riskitaset ning aitab teil ka oma hinnangut ajakohastada ning kõiki muutusi jälgida.

Palju ohte, palju vigastusi, kuid ainult üks risk

Kui on kindlaks tehtud mitu ohtu, mitu vigastusstsenaariumi või eri raskusega vigastused või nende tekke võimalused, tuleks neid kõiki kogu riskihindamismenetluse käigus kasutada, et määrata igaühe puhul kindlaks risk. Selle tulemusena võib tootel olla mitu riskitaset. Toote üldine risk on seega kõrgeim kindlakstehtud riskitase, sest meetmete võtmine kõrgeimast riskitasemest lähtudes on tavaliselt kõige tõhusam riski vähendamise viis. Suurimast riskist väiksemat riski võib pidada eriti oluliseks üksnes erijuhtudel, kuna selle puhul võib vaja minna konkreetsete riskijuhtimismeetmete võtmist.

Mitme riski näiteks võib tuua haamri, millel võib olla nõrk pea ja nõrk vars, mõlemad võivad haamri kasutamise ajal murduda ning tarbija võib viga saada. Kui vastavad stsenaariumid annavad tulemuseks erineva riskitaseme, tuleb haamri „riskina” teatada suurim risk.

Võiks väita, et:

| — | tõenäoliselt peaks otsustav olema kõige märkimisväärsem oht, kuna see võib põhjustada kõige rängemaid vigastusi. Eespool esitatud näites haamri kohta võiks selleks olla haamri pea purunemine, kuna puruneva haamripea tükid võivad sattuda silma ja põhjustada kasutaja pimedaksjäämise. Haamri vars aga ei purune kunagi väikesteks tükkideks, nii et need võiks silmadele nii palju kahju teha.
  See oleks siiski ohuhindamine, mitte riskihindamine. Riskihindamisel hinnatakse ka vigastuse tegeliku tekkimise tõenäosust. Seega võib „kõige suurem oht” põhjustada vigastuse, mille tõenäosus on palju väiksem kui väiksema ohu puhul. Samuti võib kergema vigastuse stsenaarium olla palju tõenäolisem kui surmaga lõppev stsenaarium ning seega võib kergem vigastus tähendada palju suuremat riski; |
| --- | --- |

—

tõenäoliselt peaks otsustav olema kõige märkimisväärsem oht, kuna see võib põhjustada kõige rängemaid vigastusi. Eespool esitatud näites haamri kohta võiks selleks olla haamri pea purunemine, kuna puruneva haamripea tükid võivad sattuda silma ja põhjustada kasutaja pimedaksjäämise. Haamri vars aga ei purune kunagi väikesteks tükkideks, nii et need võiks silmadele nii palju kahju teha.

See oleks siiski ohuhindamine, mitte riskihindamine. Riskihindamisel hinnatakse ka vigastuse tegeliku tekkimise tõenäosust. Seega võib „kõige suurem oht” põhjustada vigastuse, mille tõenäosus on palju väiksem kui väiksema ohu puhul. Samuti võib kergema vigastuse stsenaarium olla palju tõenäolisem kui surmaga lõppev stsenaarium ning seega võib kergem vigastus tähendada palju suuremat riski;

| — | kõige tõenäolisem vigastusstsenaarium peaks olema toote riski otsustav näitaja. Kui haamri vars on eespool esitatud haamri näites väga nõrk, siis kõige tõenäolisem vigastusstsenaarium oleks varre purunemine ning seetõttu peaks see olema otsustav.
  Selles ei oleks aga siiski arvesse võetud silmavigastuse raskust, mida võib tekitada haamri pea purunemine. Ainuüksi tõenäosuse hindamine ei annaks seega täielikku ülevaadet. |
| --- | --- |

—

kõige tõenäolisem vigastusstsenaarium peaks olema toote riski otsustav näitaja. Kui haamri vars on eespool esitatud haamri näites väga nõrk, siis kõige tõenäolisem vigastusstsenaarium oleks varre purunemine ning seetõttu peaks see olema otsustav.

Selles ei oleks aga siiski arvesse võetud silmavigastuse raskust, mida võib tekitada haamri pea purunemine. Ainuüksi tõenäosuse hindamine ei annaks seega täielikku ülevaadet.

Kokkuvõttes on risk nii ohu kui ka ohuga kaasneva võimaliku vigastuse tekitamise tõenäosuse tasakaalustatud kombinatsioon. Risk ei tähenda ohtu ega tõenäosust, vaid mõlemat korraga. Kõige tõhusam tooteohutus tagatakse, kui tooteriskina käsitatakse suurimat riski (välja arvatud erilist riskijuhtimist nõudvad eririskid, nagu on mainitud eespool).

Kas risk võib kumuleeruda?

Tegelikult on peaaegu iga toote kohta võimalik koostada mitmeid eri riskini viivaid vigastusstsenaariume. Näiteks on nurklihvija puhul olemas nii elektrilöögi risk, sest elektrikaablid võivad olla piisavalt varjestamata, kui ka tulekahju risk, kuna masin võib üle kuumeneda ja süttida tavapärase kasutamise käigus. Kui mõlemat riski peetakse kõrgeks, kas need koos muudavad lihvija üldiselt tõsist riski tekitavaks?

Kui sama tootega on seotud mitu riski, siis üks neist realiseerub tõenäolisemalt ja põhjustab vigastuse. Seega on vigastuse üldine tõenäosus suurem. See ei tähenda, et üldine oht on automaatselt suurem, kuid:

| — | üldist tõenäosust ei arvutata tõenäosusi lihtsalt kokku liites. Selleks tuleb teha keerulisemaid arvutusi ning need annavad tulemuseks alati väiksema tõenäosuse kui kõigi tõenäosuste kokkuliitmine; |
| --- | --- |

—

üldist tõenäosust ei arvutata tõenäosusi lihtsalt kokku liites. Selleks tuleb teha keerulisemaid arvutusi ning need annavad tulemuseks alati väiksema tõenäosuse kui kõigi tõenäosuste kokkuliitmine;

| — | kahe järjestikuse tõenäosustaseme vahel valitseb kümnekordne erinevus (tabel 4). See tähendab, et vaja oleks palju eri stsenaariume samal riskitasemel, et tulemuseks oleks suurem üldine tõenäosus (ja võimalik risk); |
| --- | --- |

—

kahe järjestikuse tõenäosustaseme vahel valitseb kümnekordne erinevus (tabel 4). See tähendab, et vaja oleks palju eri stsenaariume samal riskitasemel, et tulemuseks oleks suurem üldine tõenäosus (ja võimalik risk);

| — | tõenäosusväärtused on hinnangud, mis ei pruugi olla täiesti täpsed, kuna nende puhul peetakse silmas eelkõige ohutust, et tagada kaitse kõrge tase. Seetõttu on kasulikum püüda täpsemalt hinnata suurima riskini viiva stsenaariumi tõenäosust, kui liita kokku eri liiki stsenaariumide tõenäosuste ligikaudsed hinnangud; |
| --- | --- |

—

tõenäosusväärtused on hinnangud, mis ei pruugi olla täiesti täpsed, kuna nende puhul peetakse silmas eelkõige ohutust, et tagada kaitse kõrge tase. Seetõttu on kasulikum püüda täpsemalt hinnata suurima riskini viiva stsenaariumi tõenäosust, kui liita kokku eri liiki stsenaariumide tõenäosuste ligikaudsed hinnangud;

| — | väikese vaevaga võib välja töötada sadu vigastusstsenaariume. Kui riskid lihtsalt kokku liita, sõltuks üldine risk koostatud vigastusstsenaariumide arvust ning võiks lõputult suureneda. See ei oleks mõttekas. |
| --- | --- |

—

väikese vaevaga võib välja töötada sadu vigastusstsenaariume. Kui riskid lihtsalt kokku liita, sõltuks üldine risk koostatud vigastusstsenaariumide arvust ning võiks lõputult suureneda. See ei oleks mõttekas.

Seega ei ole riskid kumuleeruvad. Kui esineb siiski rohkem kui üks oluline risk, võib olla vajadus võtta meetmeid kiiremini või need peavad olema tõhusamad. Näiteks võib osutuda vajalikuks kõrvaldada kahe riskiga toode turult viivitamata või võtta see tarbijatelt tagasi, samas kui ühe riskiga toote puhul piisab müügi peatamisest.

Riskijuhtimine sõltub paljudest teguritest, mitte üksnes nende riskide arvust, mida toode võib üheaegselt tekitada. Seetõttu käsitletakse allpool riski ja riskijuhtimise seost (4. peatükk).

Vastavus õigusaktides ja standardites sätestatud piirväärtustele

Turujärelevalve teostamisel kontrollitakse sageli tarbekaupade vastavust õigusaktides ja ohutusstandardites sätestatud piirväärtustele või nõuetele. Piirväärtus(t)ele või nõudele (nõuetele) (27) vastavat toodet peetakse ohutuks selle (nende) väärtus(t)e või nõudega (nõuetega) hõlmatud ohutusnäitajate seisukohast. Seda võib eeldada, kuna piirväärtus(t)e või nõude (nõuete) kehtestamisel on arvesse võetud toote riske, mis tekivad selle kavandatud ja mõistlikult eeldataval kasutamisel. Tootjad peavad seega oma tooted viima vastavusse nende piirväärtuste ja nõuetega, sest sellisel juhul peavad nad hindama üksnes neid toodetega kaasnevaid riske, mida piirväärtus(ed) ja nõue (nõuded) ei hõlma.

Piirväärtuse näide

| — | õigusaktis on benseeni sisalduse piirnorm mänguasjades 5 mg/kg ning seda ei tohi ületada vastavalt REACH-määruse (28) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 552/2009) (29) XVII lisa punktile 5; |
| --- | --- |

—

õigusaktis on benseeni sisalduse piirnorm mänguasjades 5 mg/kg ning seda ei tohi ületada vastavalt REACH-määruse (28) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 552/2009) (29) XVII lisa punktile 5;

| — | standardiks on väikeste osade mõõtmise silinder: alla 3-aastaste laste jaoks ette nähtud mänguasjade väikesed osad ei tohi mahtuda täielikult mänguasjade standardis (30) kirjeldatud silindrisse. Kui need mahuvad sinna täielikult, siis kaasneb nendega risk. |
| --- | --- |

—

standardiks on väikeste osade mõõtmise silinder: alla 3-aastaste laste jaoks ette nähtud mänguasjade väikesed osad ei tohi mahtuda täielikult mänguasjade standardis (30) kirjeldatud silindrisse. Kui need mahuvad sinna täielikult, siis kaasneb nendega risk.

Toodet ei peeta ohutuks, kui see ei vasta kehtestatud piirväärtustele. Nende piirväärtuste ületamise korral, mis on sätestatud:

| — | õigusaktides, nagu õigusaktid kosmeetikatoodete või turustamise ning kasutamise piirangute kohta, ei tohi toodet turul kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

—

õigusaktides, nagu õigusaktid kosmeetikatoodete või turustamise ning kasutamise piirangute kohta, ei tohi toodet turul kättesaadavaks teha;

| — | standardites, võib tootja siiski püüda tõendada, et see toode on sama ohutu kui siis, kui see vastaks standardis sätestatud piirväärtustele, esitades oma toote kohta põhjaliku riskihinnangu. See võib siiski nõuda rohkem jõupingutusi ning osutuda isegi võimatuks, nagu näiteks eespool nimetatud väikeste osade silindri puhul, kui sellise toote tootmine, mis vastab standardis sätestatud piirväärtusele. |
| --- | --- |

—

standardites, võib tootja siiski püüda tõendada, et see toode on sama ohutu kui siis, kui see vastaks standardis sätestatud piirväärtustele, esitades oma toote kohta põhjaliku riskihinnangu. See võib siiski nõuda rohkem jõupingutusi ning osutuda isegi võimatuks, nagu näiteks eespool nimetatud väikeste osade silindri puhul, kui sellise toote tootmine, mis vastab standardis sätestatud piirväärtusele.

Piirväärtustele mittevastamine ei tähenda automaatselt seda, et tootega kaasneb tõsine risk (mis on käesolevate suunistega hõlmatud kõrgeim riskitase). Seetõttu on vaja asjakohaste riskivähendamismeetmete võtmise tagamiseks teostada toote nende osade riskihindamine, mis ei vasta õigusaktidele või standarditele või mis ei kuulu nende rakendusalasse.

Lisaks tuleb teatud toodete, nagu kosmeetikatoodete, puhul teostada riskihindamine isegi siis, kui need vastavad õigusaktides sätestatud piirväärtustele. Riskihinnang peaks tõendama kogu toote ohutust (31).

Kokkuvõttes võimaldab õigusaktides ja standardites sätestatud piirväärtustele vastamine eeldada, et toode on ohutu, kuid see ei pruugi alati piisav olla.

Erijuhtudel kohaldatavad riskihindamise erisuunised

Kemikaalide riskihindamiseks on loodud erijuhised, (32)
   (33) ning seetõttu neid käesolevates suunistes üksikasjalikult ei käsitleta. Siiski järgitakse nende puhul samu põhimõtteid kui tavapäraste tarbekaupade puhul:

| — | ohu kindlakstegemine ja hindamine – see on võrdne vigastuse raskuse määramisega, nagu on kirjeldatud eespool; |
| --- | --- |

—

ohu kindlakstegemine ja hindamine – see on võrdne vigastuse raskuse määramisega, nagu on kirjeldatud eespool;

| — | kokkupuute hindamine – selles etapis väljendatakse kokkupuudet kemikaali tõenäolise doosina, mida tarbija võib manustada suu kaudu, sisse hingates või naha kaudu, eraldi või koos, kasutades toodet nagu vigastusstsenaariumis eeldatud. – Kõnealune etapp võrdub vigastuse tõenäosuse kindlaks määramisega; |
| --- | --- |

—

kokkupuute hindamine – selles etapis väljendatakse kokkupuudet kemikaali tõenäolise doosina, mida tarbija võib manustada suu kaudu, sisse hingates või naha kaudu, eraldi või koos, kasutades toodet nagu vigastusstsenaariumis eeldatud. – Kõnealune etapp võrdub vigastuse tõenäosuse kindlaks määramisega;

| — | riski iseloomustus – käesolev etapp hõlmab põhimõtteliselt tarbija poolt tõenäoliselt manustatava kemikaalidoosi (kokkupuude) võrdlemist selle kemikaali tuletatud mittetoimiva tasemega (DNEL). Kui kokkupuude on DNEList piisavalt madalam, teisisõnu on riski iseloomustuse suhtarv (RCR) selgelt alla ühe, siis peetakse riski nõuetekohaselt kontrollituks. –See võrdub riskitaseme määramisega. Riskijuhtimismeetmete võtmine ei pruugi olla vajalik, kui riskitase on piisavalt madal. |
| --- | --- |

—

riski iseloomustus – käesolev etapp hõlmab põhimõtteliselt tarbija poolt tõenäoliselt manustatava kemikaalidoosi (kokkupuude) võrdlemist selle kemikaali tuletatud mittetoimiva tasemega (DNEL). Kui kokkupuude on DNEList piisavalt madalam, teisisõnu on riski iseloomustuse suhtarv (RCR) selgelt alla ühe, siis peetakse riski nõuetekohaselt kontrollituks. –See võrdub riskitaseme määramisega. Riskijuhtimismeetmete võtmine ei pruugi olla vajalik, kui riskitase on piisavalt madal.

Kuna kemikaal võib olla ohtlik mitmeti, määratakse risk tavaliselt peamise tervisele avalduva mõju suhtes, mis on kõige olulisemaks peetav tervisele avalduv mõju (või „lõpptulemus”, nagu äge mürgisus, ärritus, ülitundlikkus, kantserogeensus, mutageensus, reproduktiivtoksilisus).

Ka kosmeetikatoodete jaoks on olemas erisuunised (34) ning erisuunised võivad olemas olla ka muude toodete või kasutusotstarvete jaoks.

Selliseid erisuuniseid soovitatakse tungivalt kasutada, kuna need on koostatud spetsiaalselt kõnealuste juhtude jaoks. Kui erisuunistes nõutav teave ei ole kättesaadav või seda ei ole võimalik hinnata, võidakse käesolevaid suunised siiski esialgseks riskihindamiseks kasutada. Riskihindamist tuleb teha hoolikalt ja tähelepanelikult, et vältida väärtõlgendusi.

3.   ETAPIVIISILINE RISKIHINDAMINE

Käesolevas jaos kirjeldatakse üksikasjalikult, mida tuleb arvesse võtta ning milliseid küsimusi esitada riskihindamise tegemisel.

3.1.   Toode

Toode tuleks üheselt identifitseerida. See hõlmab toote nime, kaubamärki, mudeli nime, tüübinumbrit, toote võimalikku partiinumbrit, tootega kaasas olevaid sertifikaate, lapselukke, kui need on olemas, toote turule viinud isiku identifitseerimisandmeid ning toote päritoluriiki. Tootekirjelduse osaks võib pidada ka fotot tootest, pakendist ja (vajaduse korral) märgistusest ning toote ohtu (ohte) kindlaks määravat katsearuannet (katsearuandeid).

Erijuhtudel võib oht piirduda eraldiseisva tooteosaga, mida saab tootest eraldada ja mida võidakse ka tarbijatele eraldi kättesaadavaks teha. Sellisel juhul piisab üksnes eraldatava tooteosa hindamisest. Selle näiteks on sülearvutite taaslaetavad akud, mis võivad üle kuumeneda.

Tootekirjeldus hõlmab mis tahes märgistust, mis võib riskihindamise seisukohast asjakohane olla, eelkõige hoiatussildid. Kasutusjuhend võib sisaldada ka asjakohast teavet toote tekitatava riski ning selle kohta, kuidas hoida seda riski võimalikult väiksena, nt kasutades isikukaitsevahendeid või tehes toote lastele kättesaamatuks. Sellise toote näiteks on kettsaag.

On ka tooteid, mille tarbijad peavad enne kasutamist ise kokku panema, nagu kokkupandav mööbel. Kas toote kokkupanemise õpetus on piisavalt selge ning vastab kõigile asjakohastele ohutusnõuetele? Või võivad tarbijad teha toote kokkupanemisel vigu, mis võivad põhjustada ettenägematuid riske?

Riskihindamisel peaks alati arvesse võtma toote kogu kasutusiga. See on eriti oluline, kui töötatakse välja uut toodet ning hinnatakse selle riske. Kas toote vanus ja kasutamine muudavad ohu liiki või ulatust? Kas uued ohud ilmnevad toote vananedes või näiteks mõistlikult eeldataval sobimatul kasutamisel? Kui kaua läheb aega toote kasutuskõlbmatuks muutumiseks? Kui pikk on toote kasutusiga, sealhulgas kõlblikkusaeg? Kui kaua tarbija toodet reaalselt kasutab, enne kui see muutub tarbetuks?

Kui toode muutub pärast teatavat ajavahemikku kõlbmatuks, isegi kui seda ei ole kunagi kasutatud, võib osutuda vajalikuks täiendavate kaalutluste arvessevõtmine. Näiteks võib tuua elektrilised soojendustekid või -padjad. Toodetes sisalduvad elektrijuhtmed on tavaliselt õhukesed ning muutuvad 10 aastaga hapraks, isegi kui toodet pole kunagi kasutatud. Soojendusjuhtmed võivad üksteisega kokku puutuda, põhjustada lühise ning süüdata voodiriided.

Iga riskihindamine peaks hõlmama ka toote pakendit.

3.2.   Toote oht

Oht on toote omadus, mis võib põhjustada toodet kasutaval tarbijal vigastuse. Oht võib ilmneda eri kujul:

| — | mehaaniline oht, nagu teravad servad, mis võivad sõrme lõigata, või kitsad avaused, kuhu sõrmed võivad kinni jääda; |
| --- | --- |

—

mehaaniline oht, nagu teravad servad, mis võivad sõrme lõigata, või kitsad avaused, kuhu sõrmed võivad kinni jääda;

| — | lämbumisoht, nt mänguasja küljest lahti tulevate väikeste osakeste tõttu, mille laps võib alla neelata ja mis võivad lapsele kurku kinni jääda; |
| --- | --- |

—

lämbumisoht, nt mänguasja küljest lahti tulevate väikeste osakeste tõttu, mille laps võib alla neelata ja mis võivad lapsele kurku kinni jääda;

| — | lämbumisoht, nt kõrist pigistavate tuulepluusi kapuutsi paelte tõttu, mis võib viia kägistamiseni; |
| --- | --- |

—

lämbumisoht, nt kõrist pigistavate tuulepluusi kapuutsi paelte tõttu, mis võib viia kägistamiseni;

| — | elektrilöögioht, nt toote elektrilised osad võivad põhjustada elektrilöögi; |
| --- | --- |

—

elektrilöögioht, nt toote elektrilised osad võivad põhjustada elektrilöögi;

| — | kuumenemise või tulekahju oht, nt soojapuhuri tõttu, mis kuumeneb üle, süttib põlema ja tekitab põletushaavu; |
| --- | --- |

—

kuumenemise või tulekahju oht, nt soojapuhuri tõttu, mis kuumeneb üle, süttib põlema ja tekitab põletushaavu;

| — | põletusoht, nt praeahju kuum pind võib tekitada põletuse; |
| --- | --- |

—

põletusoht, nt praeahju kuum pind võib tekitada põletuse;

| — | keemiline oht, nagu mürgine aine, mis võib tarbija suu kaudu manustamisel otsekohe mürgitada või kantserogeenne aine, mis võib aja jooksul põhjustada vähki. Mõned kemikaalid võivad tarbijat kahjustada üksnes pärast korduvat kokkupuudet; |
| --- | --- |

—

keemiline oht, nagu mürgine aine, mis võib tarbija suu kaudu manustamisel otsekohe mürgitada või kantserogeenne aine, mis võib aja jooksul põhjustada vähki. Mõned kemikaalid võivad tarbijat kahjustada üksnes pärast korduvat kokkupuudet;

| — | mikrobioloogiline oht, nt kosmeetikatoodete bakterioloogiline saastumine, mis võib põhjustada nahapõletikku; |
| --- | --- |

—

mikrobioloogiline oht, nt kosmeetikatoodete bakterioloogiline saastumine, mis võib põhjustada nahapõletikku;

| — | müra oht, nagu mängumobiiltelefonide liiga vali helin, mis võib kahjustada lapse kuulmist; |
| --- | --- |

—

müra oht, nagu mängumobiiltelefonide liiga vali helin, mis võib kahjustada lapse kuulmist;

| — | muud ohud, nagu plahvatus, implosioon, heli ja ultraheli surve, vedeliku surve või laserallikate kiirgus. |
| --- | --- |

—

muud ohud, nagu plahvatus, implosioon, heli ja ultraheli surve, vedeliku surve või laserallikate kiirgus.

Käesolevates suunistes on ohud rühmitatud, seotud toote suuruse, kuju ja pinnaga, potentsiaalse, kineetilise või elektrienergiaga, äärmuslike temperatuuridega jms, nagu esitatud tabelis 2. Tabel on üksnes suunav ning iga riskihindaja peaks stsenaariumi kohandama vastavalt vaatlusalusele tootele. Loomulikult ei ilmne kõik ohu liigid kõigi toodete puhul.

Tabel 2 peaks siiski aitama riskihindajail leida ja kindlaks teha kõik hinnatava tarbekauba võimalikud ohud. Kui tootega kaasneb mitu ohtu, tuleks igat ohtu käsitleda eraldi ja teha eraldi riskihindamine ning suurimat kindlakstehtud riski tuleks käsitada toote riskina. Loomulikult tuleks riskijuhtimise erimeetmete võtmist nõudvatest riskidest teada anda, et tagada kõikide riskide vähendamine.

Tuleb märkida, et üks oht võib põhjustada sama stsenaariumi järgi mitut vigastust. Näiteks võib mootorratta pidurite rike põhjustada õnnetuse, mille tagajärjel saab juht pea-, käte ja jalgade vigastusi või isegi põletushaavu, kui bensiin õnnetusjuhtumi käigus süttib. Sellisel juhul oleksid kõik vigastused sama vigastusstsenaariumi osad ning hinnata tuleks kõigi vigastuste raskust kokku. Loomulikult on need vigastused koos väga tõsised. Erinevate stsenaariumide vigastusi ei tohiks siiski kokku liita

Igapäevase turujärelevalve teostamisel võib olla piisav, kui hinnata isegi ühest ohust tulenevat riski. Kui sellest ohust tuleneva riski tõttu on vaja võtta riskijuhtimismeetmeid, võib neid võtta viivitamata. Riskihindaja peaks siiski olema kindel, et kindlakstehtud risk on üks suurima(te)st riski(de)st, et tagada, et riskijuhtimismeetmed on piisavalt tõhusad. See kehtib alati juhul, kui risk on tõsine, kuna see on käesolevastes suunistes ette nähtud kõrgeim võimalik riskitase. Juhtudel kus riskitase on madalam kui „tõsine”, võib siiski vajalikuks osutuda täiendav riskihindamine ning hiljem võib vajalik olla spetsiaalse riskijuhtimise rakendamine. Riskihindamise kogemus turujärelevalve teostamisel minimeerib nõutavate riskihindamiste arvu.

Ohu kindlakstegemine katsete ja standardite abil

Ohtu tehakse kindlaks ja mõõdetakse sageli katsete abil. Katsed ning nende tegemise kord võib olla sätestatud Euroopa või rahvusvahelistes tootestandardites. Toote vastamine ühtlustatud Euroopa standarditele („EN...”), mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, võimaldab eeldada, et toode on ohutu (kuigi üksnes nende väärtus(t)e või nõudega (nõuetega) hõlmatud ohutusnäitajate seisukohast). Sellistel juhtudel võib eeldada, et toode kujutab üksnes minimaalset riski ning kaitse tase on selle konkreetse uuritud ohu suhtes kõrge.

Siiski võib esineda juhtumeid, kus toote ohutust ei saa eeldada ning sellistel juhtudel tuleb teha eriti hästi dokumenteeritud riskihindamine, sealhulgas ettepanekud ühtlustatud standardi muutmiseks.

Teisest küljest võib tavaliselt eeldada riski olemasolu, kui toode katset ei läbi, välja arvatud juhul kui tootja suudab tõendada, et toode on ohutu.

Tooted võivad siiski olla ohtlikud, isegi kui need ei põhjusta vigastusi

Tooted ei pruugi olla ohtlikud, kuid nendega võib siiski kaasneda risk, kui need ei täida oma otstarvet. Selle näiteid võib tuua isikukaitse- või päästevahendite valdkonnast, nt helkurvestid, mille autojuhid selga panevad, kui on toimunud avarii. Sellised vestid on ette nähtud lähenevate autojuhtide ning liikluses osalejate tähelepanu püüdmiseks, et hoiatada neid õnnetusjuhtumist, eelkõige öösel. Kui aga helkurribad on liiga kitsad või ei peegelda valgust piisavalt tagasi, ei pruugi vest nähtav olla ega kaitse seetõttu kasutajaid nii nagu peaks. Seetõttu kaasneb nende vestidega risk, isegi kui need ei ole iseenesest ohtlikud. Teiseks näiteks on päikesekaitsetoode, mis etiketil lubab „suurt kaitset” (päikesekaitsetegur on 30), kuid pakub tegelikult üksnes „väikest kaitset” (tegur on 6). See võib põhjustada tõsise päikesepõletuse.

3.3.   Tarbija

Toodet kasutava tarbija võimed ja käitumine võivad suuresti mõjutada riskitaset. Seetõttu on esmatähtis, et oleks selge ettekujutus vigastusstsenaariumis ette nähtud tarbija tüübist.

Vajalikuks võib osutuda vigastusstsenaariumide loomine eri tüüpi tarbijatega, et teha kindlaks suurim risk ning seega toote risk. Seega ei piisa üksnes kõige kaitsetumate tarbijate vaatluse alla võtmisest, sest tõenäosus, et nemad selles stsenaariumis vigastada saavad, võib olla nii väike, et risk on väiksem kui sellises vigastusstsenaariumis, kus vaatluse all ei ole kõige kaitsetumad tarbijad.

Arvesse tuleks võtta ka neid isikuid, kes tegelikult toodet ei kasuta, kuid võivad viibida kasutaja läheduses. Näiteks võib kettsaelt lennata kilde, mis satuvad kõrvalseisja silma. Kuigi kasutaja võib ise olla kettsaega kaasneva riski vastu tõhusalt kaitstud, kandes kaitsevahendeid ning olles võtnud kõik tootja määratud riskijuhtimismeetmed, võib kõrvalseisja olla tõsises ohus. Seetõttu peaks näiteks kettsae kasutusjuhend sisaldama hoiatavaid märkusi kõrvalseisjatele kaasnevate riskide kohta ning selle kohta, kuidas neid riske minimeerida.

Vigastusstsenaariumi koostamisel tuleks seega arvesse võtta järgmisi aspekte, lähtudes tarbija tüübist ja sellest kuidas tarbija toodet kasutab. See loetelu ei ole täielik, kuid peaks julgustama riskihindajaid kirjeldama vigastusstsenaariume piisavalt üksikasjalikult. Tuleb märkida, et „tarbija” all mõistetakse ka inimesi, kes tegelikult toodet ei kasuta, kuid keda toode võib mõjutada, kuna nad selle läheduses viibivad.

| — | Sihtkasutaja/mittesihtkasutaja. Toote sihtkasutaja võib toodet hõlpsasti kasutada, sest ta teeb seda juhendi järgi või kuna ta on tuttav sellist liiki tootega, sealhulgas selle ilmse(te) ja varjatud ohuga (ohtudega). Toote tekitatav oht ei pruugi seega realiseeruda ning tootega kaasnev risk võib olla väike.
  Mittesihtkasutaja ei pruugi olla tootega tuttav ega ohtu (ohte) ära tunda. Seetõttu kaasneb tema puhul toote kasutamisega vigastuse risk ning risk tarbijale on seega suurem.
  Seega võib risk olla siht- ja mittesihtkasutaja puhul erinev, sõltudes tootest ja selle kasutamise viisist. |
| --- | --- |

—

Sihtkasutaja/mittesihtkasutaja. Toote sihtkasutaja võib toodet hõlpsasti kasutada, sest ta teeb seda juhendi järgi või kuna ta on tuttav sellist liiki tootega, sealhulgas selle ilmse(te) ja varjatud ohuga (ohtudega). Toote tekitatav oht ei pruugi seega realiseeruda ning tootega kaasnev risk võib olla väike.

Mittesihtkasutaja ei pruugi olla tootega tuttav ega ohtu (ohte) ära tunda. Seetõttu kaasneb tema puhul toote kasutamisega vigastuse risk ning risk tarbijale on seega suurem.

Seega võib risk olla siht- ja mittesihtkasutaja puhul erinev, sõltudes tootest ja selle kasutamise viisist.

| — | Kaitsetud tarbijad. Eristada võib mitmeid kaitsetute ja väga kaitsetute tarbijate kategooriaid: lapsed (0–3aastased, 3–8aastased, 8–14aastased) ja teised, nt eakad (vt tabel 1). Neil kõigil on väiksem võime ohtu ära tunda, nt kuuma pinda puudutavad lapsed panevad kuumust tähele alles 8 sekundi pärast (ning selleks ajaks on põletus juba tekkinud), samas kui täiskasvanud tunnetavad kuumust otsekohe.
  Kaitsetutel tarbijatel võib esineda probleeme ka hoiatussiltide arvesse võtmisel, eriti aga probleeme sellise toote kasutamisel, mida nad ei ole varem kasutanud. Samuti võivad nad oma käitumise tõttu – nt väiksed lapsed roomavad ja panevad suhu kõikvõimalikke asju – ohuga kergemini kokku puutuda. Lapsed võivad toote vastu huvi tunda ka selle ligitõmbavuse pärast, mistõttu kaasneb selliste toodetega laste käes suur risk. Teisest küljest peaks tavaliselt lapsevanemate ja teiste täiskasvanute järelevalve laste üle aitama vältida, et lapsed õnnetustesse sattuvad.
  Lisaks võivad tarbijad, kes ei ole tavaliselt kaitsetud, muutuda teatavates olukordades kaitsetuks, nt kui kasutusjuhend või hoiatused toote kohta on võõrkeeles, mida tarbija ei mõista.
  Konkreetselt kemikaalide puhul võivad lapsed olla nende mürgisusele vastuvõtlikumad kui keskmine täiskasvanu. Seetõttu ei tohiks lapsi kohelda „väikeste täiskasvanutena”.
  Kokkuvõttes võib öelda, et täiskasvanu jaoks tavaliselt ohutu toode ei pruugi seda olla kaitsetumate tarbijate jaoks. Seda tuleb arvesse võtta vigastuse raskuse ja tõenäosuse (vt allpool) ning seega riski kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

—

Kaitsetud tarbijad. Eristada võib mitmeid kaitsetute ja väga kaitsetute tarbijate kategooriaid: lapsed (0–3aastased, 3–8aastased, 8–14aastased) ja teised, nt eakad (vt tabel 1). Neil kõigil on väiksem võime ohtu ära tunda, nt kuuma pinda puudutavad lapsed panevad kuumust tähele alles 8 sekundi pärast (ning selleks ajaks on põletus juba tekkinud), samas kui täiskasvanud tunnetavad kuumust otsekohe.

Kaitsetutel tarbijatel võib esineda probleeme ka hoiatussiltide arvesse võtmisel, eriti aga probleeme sellise toote kasutamisel, mida nad ei ole varem kasutanud. Samuti võivad nad oma käitumise tõttu – nt väiksed lapsed roomavad ja panevad suhu kõikvõimalikke asju – ohuga kergemini kokku puutuda. Lapsed võivad toote vastu huvi tunda ka selle ligitõmbavuse pärast, mistõttu kaasneb selliste toodetega laste käes suur risk. Teisest küljest peaks tavaliselt lapsevanemate ja teiste täiskasvanute järelevalve laste üle aitama vältida, et lapsed õnnetustesse sattuvad.

Lisaks võivad tarbijad, kes ei ole tavaliselt kaitsetud, muutuda teatavates olukordades kaitsetuks, nt kui kasutusjuhend või hoiatused toote kohta on võõrkeeles, mida tarbija ei mõista.

Konkreetselt kemikaalide puhul võivad lapsed olla nende mürgisusele vastuvõtlikumad kui keskmine täiskasvanu. Seetõttu ei tohiks lapsi kohelda „väikeste täiskasvanutena”.

Kokkuvõttes võib öelda, et täiskasvanu jaoks tavaliselt ohutu toode ei pruugi seda olla kaitsetumate tarbijate jaoks. Seda tuleb arvesse võtta vigastuse raskuse ja tõenäosuse (vt allpool) ning seega riski kindlaksmääramisel.

| — | Otstarbekohane ja mõistlikult eeldatav kasutus. Tarbijad võivad kasutada toodet muul eesmärgil kui kavandatud, kuigi kasutusjuhend, sealhulgas hoiatused, on selgelt mõistetavad. Kuna hoiatustel ei pruugi alati olla oodatud mõju, tuleb riskihindamisel seega arvesse võtta ka muid kui otstarbekohaseid kasutusviise. See aspekt on eriti oluline toote tootja jaoks, kuna ta peab tagama, et toode on ohutu mõistlikult eeldatavate kasutustingimuste korral.
  Mõistlikult eeldatava kasutuse puhul tuleb ehk tugineda kogemustele, sest ametlikus õnnetusjuhtumite statistikas või muudes teabeallikates ei pruugi vastavat teavet olla. Seetõttu võib olla raske teha vahet mõistlikult eeldatavatel ning täiesti etteaimamatutel stsenaariumidel. Siiski võiks käesolevate suuniste raames kaaluda ka täiesti etteaimamatuid stsenaariume, isegi kui need viivad väga tõsiste vigastusteni, sest selliste stsenaariumide tõenäosus on alati väga väike. See hoiab ära, et taolisi stsenaariume võetakse üldise riski kindlaksmääramisel liiga palju arvesse. |
| --- | --- |

—

Otstarbekohane ja mõistlikult eeldatav kasutus. Tarbijad võivad kasutada toodet muul eesmärgil kui kavandatud, kuigi kasutusjuhend, sealhulgas hoiatused, on selgelt mõistetavad. Kuna hoiatustel ei pruugi alati olla oodatud mõju, tuleb riskihindamisel seega arvesse võtta ka muid kui otstarbekohaseid kasutusviise. See aspekt on eriti oluline toote tootja jaoks, kuna ta peab tagama, et toode on ohutu mõistlikult eeldatavate kasutustingimuste korral.

Mõistlikult eeldatava kasutuse puhul tuleb ehk tugineda kogemustele, sest ametlikus õnnetusjuhtumite statistikas või muudes teabeallikates ei pruugi vastavat teavet olla. Seetõttu võib olla raske teha vahet mõistlikult eeldatavatel ning täiesti etteaimamatutel stsenaariumidel. Siiski võiks käesolevate suuniste raames kaaluda ka täiesti etteaimamatuid stsenaariume, isegi kui need viivad väga tõsiste vigastusteni, sest selliste stsenaariumide tõenäosus on alati väga väike. See hoiab ära, et taolisi stsenaariume võetakse üldise riski kindlaksmääramisel liiga palju arvesse.

| — | Kasutuse sagedus ja kestus. Eri tarbijad võivad toodet kasutada sagedamini või harvemini, pikema või lühema aja jooksul. See sõltub toote ligitõmbavusest ja selle kasutamise hõlpsusest. Igapäevasel või pikaajalisel kasutamisel õpib tarbija toodet ja selle omadusi, sealhulgas sellega kaasnevaid ohte, kasutusjuhendit ja hoiatussilte, täielikult tundma, mis muudab riski võimalikult väikseks. Teisest küljest võib igapäevane või pikaajaline kasutamine muuta toote tarbijale liiga harjumuspäraseks, mis võib põhjustada tarbija väsimuse, ning ta eirab hoolimatult kasutusjuhendit ja hoiatusi, suurendades seega riski.
  Igapäevane või pikaajaline kasutamine võib samuti kiirendada toote vananemist ning osad, mis ei pea vastu sagedasele kasutamisele, võivad kergesti puruneda ning põhjustada ohtu ja võimalik et ka vigastuse, mis samuti suurendab riski. |
| --- | --- |

—

Kasutuse sagedus ja kestus. Eri tarbijad võivad toodet kasutada sagedamini või harvemini, pikema või lühema aja jooksul. See sõltub toote ligitõmbavusest ja selle kasutamise hõlpsusest. Igapäevasel või pikaajalisel kasutamisel õpib tarbija toodet ja selle omadusi, sealhulgas sellega kaasnevaid ohte, kasutusjuhendit ja hoiatussilte, täielikult tundma, mis muudab riski võimalikult väikseks. Teisest küljest võib igapäevane või pikaajaline kasutamine muuta toote tarbijale liiga harjumuspäraseks, mis võib põhjustada tarbija väsimuse, ning ta eirab hoolimatult kasutusjuhendit ja hoiatusi, suurendades seega riski.

Igapäevane või pikaajaline kasutamine võib samuti kiirendada toote vananemist ning osad, mis ei pea vastu sagedasele kasutamisele, võivad kergesti puruneda ning põhjustada ohtu ja võimalik et ka vigastuse, mis samuti suurendab riski.

| — | Ohu äratundmine ning kaitsev käitumine ja varustus. Mõned toodete puhul, nagu käärid, noad, mitteprofessionaalseks kasutuseks mõeldud elektritrellid, kettsaed, rulluisud, jalgrattad, mootorrattad ja autod, on teada, et nendega võib kaasneda oht. Kõigil neil juhtudel on tootega kaasnev oht selgelt teada, kergesti äratuntav või kirjeldatud kasutusjuhendis, kus on esitatud ka riskijuhtimismeetmed. Tarbija võib toimida ettevaatlikult või kasutada isikukaitsevahendeid, nt kindaid, kiivrit või turvavööd, kasutades seega toodet viisil, mis muudab riski võimalikult väikeseks.
  Teistel juhtudel ei pruugi toote oht olla nii kergesti äratuntav, nt lühis triikrauas, hoiatussilte ei pruugita tähele panna või mõistetakse neid valesti ning tarbija on üksnes harva suuteline võtma ennetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Ohu äratundmine ning kaitsev käitumine ja varustus. Mõned toodete puhul, nagu käärid, noad, mitteprofessionaalseks kasutuseks mõeldud elektritrellid, kettsaed, rulluisud, jalgrattad, mootorrattad ja autod, on teada, et nendega võib kaasneda oht. Kõigil neil juhtudel on tootega kaasnev oht selgelt teada, kergesti äratuntav või kirjeldatud kasutusjuhendis, kus on esitatud ka riskijuhtimismeetmed. Tarbija võib toimida ettevaatlikult või kasutada isikukaitsevahendeid, nt kindaid, kiivrit või turvavööd, kasutades seega toodet viisil, mis muudab riski võimalikult väikeseks.

Teistel juhtudel ei pruugi toote oht olla nii kergesti äratuntav, nt lühis triikrauas, hoiatussilte ei pruugita tähele panna või mõistetakse neid valesti ning tarbija on üksnes harva suuteline võtma ennetavaid meetmeid.

| — | Tarbija käitumine vahejuhtumi korral. Kui tarbija on sattunud ohtu, võib see põhjustada vigastuse. Seega on riskihindamisel oluline kaaluda seda, kuidas tarbija võib reageerida. Kas ta paneb toote rahulikult kõrvale ja võtab ennetavaid meetmeid, nt püüab kustutada toote põhjustatud tulekahju, või viskab toote paanikasse sattudes eemale? Kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed, ei pruugi käituda samamoodi kui mittekaitsetud tarbijad. |
| --- | --- |

—

Tarbija käitumine vahejuhtumi korral. Kui tarbija on sattunud ohtu, võib see põhjustada vigastuse. Seega on riskihindamisel oluline kaaluda seda, kuidas tarbija võib reageerida. Kas ta paneb toote rahulikult kõrvale ja võtab ennetavaid meetmeid, nt püüab kustutada toote põhjustatud tulekahju, või viskab toote paanikasse sattudes eemale? Kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed, ei pruugi käituda samamoodi kui mittekaitsetud tarbijad.

| — | Tarbija kultuuriline taust ning toote kasutamise viis tema koduriigis võib mõjutada tootega kaasnevat riski. Neid kultuurilisi erinevusi peavad arvesse võtma eelkõige tootjad, kui nad viivad turule uue toote. Tootjate kogemus selles valdkonnas võib seega olla väärtuslik teabeallikas riskihindamist teostavatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

—

Tarbija kultuuriline taust ning toote kasutamise viis tema koduriigis võib mõjutada tootega kaasnevat riski. Neid kultuurilisi erinevusi peavad arvesse võtma eelkõige tootjad, kui nad viivad turule uue toote. Tootjate kogemus selles valdkonnas võib seega olla väärtuslik teabeallikas riskihindamist teostavatele ametiasutustele.

3.4.   Vigastusstsenaarium: vigastus(t)eni viivad etapid

Paljud vigastusstsenaariumid koosnevad järgmisest kolmest etapist:

| 1) | tootel on rike või see võib põhjustada oma eeldatava kasutusaja jooksul ohtliku olukorra; |
| --- | --- |

1)

tootel on rike või see võib põhjustada oma eeldatava kasutusaja jooksul ohtliku olukorra;

| 2) | rike või ohtlik olukord põhjustavad õnnetusjuhtumi; |
| --- | --- |

2)

rike või ohtlik olukord põhjustavad õnnetusjuhtumi;

| 3) | õnnetusjuhtumi tagajärjeks on vigastus. |
| --- | --- |

3)

õnnetusjuhtumi tagajärjeks on vigastus.

Need on kolm põhilist etappi, mille võib omakorda jagada etappideks, et näidata, kuidas tootega kaasnev oht võib põhjustada vigastuse ja muid kahjustusi. Need vigastuseni viivad etapid peavad olema selged ja lühikesed ilma üksikasjade ja etappide arvuga liialdamata. Kogemuste suurenedes muutub iga konkreetse vigastuse tekkimise tingimuste ning vigastuseni viiva lühima tee (või vigastuseni viiva kriitilise tee) kindlakstegemine oluliselt lihtsamaks.

Tõenäoliselt on kõige kergem luua algul stsenaarium tarbijaga, kellele toode on mõeldud ning kes kasutab toodet kasutusjuhendi kohaselt või selle puudumisel käsitseb ja kasutab toodet tavapärasel viisil. Kui selle hindamise tulemusel saadakse kõrgeim riskitase, siis ei tule tavaliselt täiendavat hindamist teha ning võib võtta asjakohaseid riski vähendamise meetmeid. Kui konkreetses tarbijakaebuses on teada antud vahejuhtumist, võib samuti üks vigastusstsenaarium olla piisav, et otsustada asjakohaste riski vähendamise meetmete võtmine.

Vastasel korral tuleb koostada täiendavad stsenaariumid, et hõlmata kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed (vt tabel 1), tavapärasest kasutamisest väiksemad ja suuremad kõrvalekalded, kasutus eri kliimaoludes (väga külmas või väga palavas), ebasoodsad kasutustingimused, nt ilma korraliku päevavalguseta või valgustuseta, kasutus toote müümisel soovitatud viisil (nt mänguasjapoes müüdud lambi puhul peaks olema samuti hinnatud riski, mis kaasneb, kui seda kasutab laps), kasutus toote kogu kasutusea jooksul (sealhulgas kulum) jne. Iga stsenaariumi puhul tuleks läbida kogu riskihindamismenetlus.

Kui toote puhul on esile toodud mitu ohtu, tuleks iga ohu kohta luua vigastus- ja seega riskistsenaariumid. Vigastusstsenaariumide arvu saab siiski vähendada, kui läbi viia usutavuse kontroll selle kohta, kas vigastusstsenaarium võiks viia riskini, mille puhul on vaja võtta meetmeid.

Kõigist loodud stsenaariumidest on tavaliselt kõige suuremat riski (ehk toote riski) ette näinud stsenaarium otsustav riski vähendamise meetmete võtmiseks, sest suurima riski suhtes võetud meetmed vähendavad riski kõige tõhusamalt. Erandiks võiks olla spetsiifiline, teistsugusest ohust tulenev suurimast riskist väiksem risk, millega võib toime tulla erimeetmete abil ja mis peaks loomulikult hõlmama ka suurimat riski.

Üldjuhul võib vigastusstsenaarium viia suurima riskini, kui:

| — | vaatluse all olevad vigastused on kõrgeima raskusastmega (3. või 4. aste); |
| --- | --- |

—

vaatluse all olevad vigastused on kõrgeima raskusastmega (3. või 4. aste);

| — | vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on küllalt suur (vähemalt > 1/100). |
| --- | --- |

—

vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on küllalt suur (vähemalt > 1/100).

Tabelis 4 on esitatud selle kohta täiendavad suunised. See võib aidata vähendada stsenaariumide arvu.

Vigastusstsenaariumi arvu eest vastutab loomulikult riskihindaja ning see sõltub mitmest näitajast, mida tuleb arvesse võtta toote riski kindlaks määramisel. Seetõttu on võimatu ette anda iga konkreetse juhtumi puhul vajaminevate vigastusstsenaariumide täpset arvu.

Selleks et aidata välja töötada sobival arvul stsenaariume, on käesolevates suunistes esitatud tabel tüüpiliste vigastusstsenaariumide kohta (tabel 2). Neid tuleks kohandada vastavalt konkreetsele tootele, tarbija tüübile ning muudele asjaoludele.

3.5.   Vigastuse raskus

Vigastus, mis võib tarbijale ohust tingituna tekkida, võib olla eri raskusastmega. Vigastuse raskus kajastab seega mõju, mida oht võib tarbijale avaldada vigastusstsenaariumis kirjeldatud tingimustel.

Vigastuse raskus võib sõltuda:

| — | ohu tüübist (vt ohtude loetelu eespool ning tabelis 2). Mehaaniline oht, näiteks teravad servad, millega võib sõrme lõigata, kuid mida on võimalik otsekohe märgata ja tarbija saab võtta meetmeid vigastuse ravimiseks. Teisalt aga võib keemiline oht põhjustada vähki. Seda tavaliselt ei märgata ning haigus ilmneb alles paljude aastate pärast ning vähki peetakse väga raskeks haiguseks, kuna seda on väga raske, kui mitte võimatu ravida; |
| --- | --- |

—

ohu tüübist (vt ohtude loetelu eespool ning tabelis 2). Mehaaniline oht, näiteks teravad servad, millega võib sõrme lõigata, kuid mida on võimalik otsekohe märgata ja tarbija saab võtta meetmeid vigastuse ravimiseks. Teisalt aga võib keemiline oht põhjustada vähki. Seda tavaliselt ei märgata ning haigus ilmneb alles paljude aastate pärast ning vähki peetakse väga raskeks haiguseks, kuna seda on väga raske, kui mitte võimatu ravida;

| — | ohus suurusest. Nt põhjustab 50 °C temperatuurini kuumutatud pind kerge põletuse, samal ajal kui 180 °C kuum pind põhjustab raske põletuse; |
| --- | --- |

—

ohus suurusest. Nt põhjustab 50 °C temperatuurini kuumutatud pind kerge põletuse, samal ajal kui 180 °C kuum pind põhjustab raske põletuse;

| — | sellest, kui kaua mõjutab oht tarbijat. Lühiajaline kokkupuude marrastusohuga kahjustab tarbija nahka üksnes pindmiselt, pikaajaline kokkupuude võib kahjustada suurt osa nahka; |
| --- | --- |

—

sellest, kui kaua mõjutab oht tarbijat. Lühiajaline kokkupuude marrastusohuga kahjustab tarbija nahka üksnes pindmiselt, pikaajaline kokkupuude võib kahjustada suurt osa nahka;

| — | sellest, milline kehaosa on vigastatud. Nt teravaotsalise eseme torge käenahka on valus, kuid torge silma palju raskem ning võib-olla isegi eluohtlik vigastus; |
| --- | --- |

—

sellest, milline kehaosa on vigastatud. Nt teravaotsalise eseme torge käenahka on valus, kuid torge silma palju raskem ning võib-olla isegi eluohtlik vigastus;

| — | sellest, millist mõju oht avaldab ühele või mitmele kehaosale. Elektrilöögioht võib põhjustada elektrišoki koos teadvusekaotusega ning tulekahju, mis võib kahjustada kopse, kui teadvuseta isik hingab suitsu sisse; |
| --- | --- |

—

sellest, millist mõju oht avaldab ühele või mitmele kehaosale. Elektrilöögioht võib põhjustada elektrišoki koos teadvusekaotusega ning tulekahju, mis võib kahjustada kopse, kui teadvuseta isik hingab suitsu sisse;

| — | tarbija tüübist ja käitumisest. Hoiatava märkusega märgistatud toodet võib täiskasvanud tarbija kasutada ilma end kahjustamata, sest ta võtab hoiatust toote kasutamisel arvesse. Teisest küljest võib laps või mõni muu kaitsetu tarbija (vt tabel 1), kes ei oska lugeda või ei mõista hoiatussilti, saada tõsiselt vigastada. |
| --- | --- |

—

tarbija tüübist ja käitumisest. Hoiatava märkusega märgistatud toodet võib täiskasvanud tarbija kasutada ilma end kahjustamata, sest ta võtab hoiatust toote kasutamisel arvesse. Teisest küljest võib laps või mõni muu kaitsetu tarbija (vt tabel 1), kes ei oska lugeda või ei mõista hoiatussilti, saada tõsiselt vigastada.

Vigastuse raskuse määramiseks on käesolevate suuniste tabelis 3 näidatud, kuidas liigitada vigastusi nelja kategooriasse olenevalt selles, kas vigastus on pöörduv, st kas vigastusest paranemine on võimalik ja millises ulatuses. Selline liigitamine on üksnes suunav ning riskihindaja peaks kategooriat vajaduse korral muutma ning seda riskihinnangus märkima.

Kui riskihindamisel käsitletakse mitut vigastusstsenaariumi, siis tuleks iga vigastuse liigitada eraldi vastavalt raskusastmele ning seda tuleks arvesse võtta kogu riskihindamisprotsessi käigus.

Näide: tarbija kasutab haamrit naela seina löömiseks. Haamri pea on liiga nõrk (ebasobiva materjali tõttu) ning puruneb, üks tükk lendab tarbija silma nii rängalt, et põhjustab tarbija pimedaks jäämise. Selline vigastus on seega „silmavigastus, võõrkeha silmas: püsiv nägemise kaotus (ühest silmast)”, mis on 3. astme vigastus tabelis 3.

3.6.   Vigastuse tõenäosus

„Vigastuse tõenäosus” on tõenäosus, et vigastusstsenaarium võib tõepoolest toote eeldatava kasutusea jooksul realiseeruda.

Sellist tõenäosust ei ole lihtne hinnata, kuid kui stsenaariumi kirjeldada eraldi etappidena, võib igale etapile anda teatava tõenäosuse ning neid osade tõenäosusi korrutades saada stsenaariumi üldise tõenäosuse. Selline järkjärguline lähenemine peaks muutma üldise tõenäosuse hindamise lihtsamaks. Kui luuakse mitu stsenaariumi, tuleb loomulikult iga stsenaariumi puhul leida selle üldine tõenäosus.

Kui vigastusstsenaariumi kirjeldatakse ühe etapina, võib stsenaariumi tõenäosuse kindlaks määrata samuti ühe üldise etapina. See oleks üksnes umbkaudne hinnang, mida on siiski võimalik tõsiselt kritiseerida ja mis seetõttu võib seada kogu riskihindamise kahtluse alla. Seega on eelistatud tõenäosuse läbipaistvam hindamine mitmeetapiliste stsenaariumide kaudu, eelkõige seepärast, et osade tõenäosusi saab toetada ümberlükkamatute tõenditega.

Käesolevates suunistes eristatakse üldise tõenäosuse määramiseks kaheksat tõenäosuse astet: alates < 1/1 000 000 kuni > 50 % (vt tabeli 4 vasak pool). Järgmine näide haamripea kohta, mis puruneb, kui kasutaja lööb naela seina, peaks illustreerima seda, kuidas määrata iga etapi tõenäosust ning kuidas liigitada üldist tõenäosust:

| 1. etapp | : | haamripea puruneb, kui kasutaja püüab naela seina lüüa, sest haamripea on liiga rabedast materjalist. Materjali rabedus tehti kindlaks katse käigus ning registreeritud rabeduse puhul on haamri pea purunemise tõenäosus selle eluea jooksul 1/10. |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | : | üks haamri tükk tabab purunemisel kasutajat. Selle juhtumi tõenäosuseks on määratud 1/10, sest ülakeha, mida tükid võivad tabada, moodustab seinale projitseeritavast poolsfäärist 1/10. Kui kasutaja seisaks seinale väga lähedal, hõlmaks tema keha suurema osa poolsfäärist ning juhtumi tõenäosus oleks suurem. |
| 3. etapp | : | tükk tabab kasutaja pead. Pea moodustab ülakehast hinnanguliselt 1/3 ning selle juhtumi tõenäosus on seega 1/3. |
| 4. etapp | : | tükk tabab kasutaja silma. Silmad moodustavad peast hinnanguliselt 1/20 ning seetõttu on juhtumi tõenäosus 1/20. |

1. etapp

:

haamripea puruneb, kui kasutaja püüab naela seina lüüa, sest haamripea on liiga rabedast materjalist. Materjali rabedus tehti kindlaks katse käigus ning registreeritud rabeduse puhul on haamri pea purunemise tõenäosus selle eluea jooksul 1/10.

2. etapp

:

üks haamri tükk tabab purunemisel kasutajat. Selle juhtumi tõenäosuseks on määratud 1/10, sest ülakeha, mida tükid võivad tabada, moodustab seinale projitseeritavast poolsfäärist 1/10. Kui kasutaja seisaks seinale väga lähedal, hõlmaks tema keha suurema osa poolsfäärist ning juhtumi tõenäosus oleks suurem.

3. etapp

:

tükk tabab kasutaja pead. Pea moodustab ülakehast hinnanguliselt 1/3 ning selle juhtumi tõenäosus on seega 1/3.

4. etapp

:

tükk tabab kasutaja silma. Silmad moodustavad peast hinnanguliselt 1/20 ning seetõttu on juhtumi tõenäosus 1/20.

Eespool esitatud etappide tõenäosuste korrutamisel saame stsenaariumi üldiseks tõenäosuseks 1/10 × 1/10 × 1/3 × 1/20 = 1/6 000. See annab tulemuseks > 1/10 000 (vt tabeli 4 vasak pool).

Kui vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on välja arvutatud, tuleks kontrollida selle usutavust. See eeldab palju kogemusi, mis tähendab, et riskihindamisel on soovitatav paluda kogenud isikute abi (vt eespool jagu „Lubage teistel teie riskihindamist kontrollida”). Kuna käesolevate suunistega saadakse juurde uusi kogemusi, peaks tõenäosuse hindamine muutuma lihtsamaks ning ülesande lahendamist peaks lihtsustama ka suurem arv näiteid.

Sama toote eri vigastusstsenaariumide tõenäosuse määramine võib anda järgmise tulemuse:

| — | kui toodet kasutab stsenaariumi järgi kaitsetum tarbija, tuleb tõenäosust üldiselt suurendada, sest kaitsetum tarbija võib palju kergemini viga saada. See kehtib eelkõige laste kohta, sest lastel ei ole tavaliselt ennetavate meetmete võtmise kogemust (vt ka jagu 3.3 „Kaitsetud tarbijad”); |
| --- | --- |

—

kui toodet kasutab stsenaariumi järgi kaitsetum tarbija, tuleb tõenäosust üldiselt suurendada, sest kaitsetum tarbija võib palju kergemini viga saada. See kehtib eelkõige laste kohta, sest lastel ei ole tavaliselt ennetavate meetmete võtmise kogemust (vt ka jagu 3.3 „Kaitsetud tarbijad”);

| — | kui risk on kergesti äratuntav, sealhulgas hoiatussiltide abil, tuleb tõenäosust võib-olla väiksemaks muuta, sest kasutaja kasutab toodet hoolikamalt, et vältida nii palju kui võimalik vigastuse tekkimist. See ei pruugi kehtida vigastusstsenaariumi puhul, kus vaatluse all on väike laps või mõni muu kaitsetu kasutaja (vt tabel 1), kes ei oska lugeda; |
| --- | --- |

—

kui risk on kergesti äratuntav, sealhulgas hoiatussiltide abil, tuleb tõenäosust võib-olla väiksemaks muuta, sest kasutaja kasutab toodet hoolikamalt, et vältida nii palju kui võimalik vigastuse tekkimist. See ei pruugi kehtida vigastusstsenaariumi puhul, kus vaatluse all on väike laps või mõni muu kaitsetu kasutaja (vt tabel 1), kes ei oska lugeda;

| — | kui on teatatud õnnetusjuhtumitest, mis sobivad vigastusstsenaariumi juurde, võib selle stsenaariumi tõenäosus suureneda. Juhtudel kui selliseid õnnetusjuhtumeid on üksnes harva registreeritud või neid ei ole üldse teada, võib olla kasulik küsida toote tootjalt, kas ta on teadlik toote tõttu tekkinud õnnetusjuhtumitest või toote kahjulikust mõjust; |
| --- | --- |

—

kui on teatatud õnnetusjuhtumitest, mis sobivad vigastusstsenaariumi juurde, võib selle stsenaariumi tõenäosus suureneda. Juhtudel kui selliseid õnnetusjuhtumeid on üksnes harva registreeritud või neid ei ole üldse teada, võib olla kasulik küsida toote tootjalt, kas ta on teadlik toote tõttu tekkinud õnnetusjuhtumitest või toote kahjulikust mõjust;

| — | kui vigastuse tekkimiseks on vaja üsna paljude eeltingimuste täitmist, on stsenaariumi üldine tõenäosus tavaliselt madalam; |
| --- | --- |

—

kui vigastuse tekkimiseks on vaja üsna paljude eeltingimuste täitmist, on stsenaariumi üldine tõenäosus tavaliselt madalam;

| — | kui vigastuse tekkimiseks vajalikud eeltingimused on kergesti täidetavad, võib tõenäosus suureneda; |
| --- | --- |

—

kui vigastuse tekkimiseks vajalikud eeltingimused on kergesti täidetavad, võib tõenäosus suureneda;

| — | kui toote katsetulemused jäävad nõutud piirväärtustest (mis on ette nähtud asjakohaste standardite või õigusaktidega) suuresti allapoole, võib vigastuse tekkimise (stsenaariumi) tõenäosus olla suurem kui siis, kui toode vastab ligilähedaselt piirväärtustele. |
| --- | --- |

—

kui toote katsetulemused jäävad nõutud piirväärtustest (mis on ette nähtud asjakohaste standardite või õigusaktidega) suuresti allapoole, võib vigastuse tekkimise (stsenaariumi) tõenäosus olla suurem kui siis, kui toode vastab ligilähedaselt piirväärtustele.

Vigastuse tõenäosus selles näites on tõenäosus, et vigastusstsenaarium võib ka tegelikult realiseeruda. Tõenäosus ei kirjelda seega elanikkonna üldist kokkupuudet tootega, mis arvutatakse näiteks võttes arvesse miljoneid turul müüdud tooteid ning asjaolu, et mõned neist toodetest ei pruugi toimida nii nagu ette nähtud. Sellist liiki kaalutlustel on siiski oluline osa asjakohaste riski vähendamise meetmete kindlaksmääramisel (vt 4. peatükk).

Ka õnnetusjuhtumite statistikasse, isegi kui see puudutab konkreetset toodet, tuleb tõenäosuse hindamisel ettevaatlikkusega suhtuda. Õnnetusjuhtumite asjaoludest ei pruugita teada anda piisavalt üksikasjalikult, toodet võib olla aja jooksul muudetud või tootja on vahetunud jne. Lisaks ei ole kergematest õnnetusjuhtumitest teatatud neile, kes koguvad statistilisi andmeid. Õnnetusjuhtumite statistika võib siiski selgitada õnnetusjuhtumite stsenaariume ja nende tõenäosust.

3.7.   Riski kindlaksmääramine

Kui vigastuse raskus ja tõenäosus on kindlaks määratud, võimaluse korral mitme vigastusstsenaariumi puhul, tuleb riskitaset kontrollida tabeli 4 alusel. Tabelis 4 on ühendatud vigastuse raskus ja tõenäosus ning suurim risk on toote risk. Registreerida tuleks ka riskid, mille puhul on vajalik võtta spetsiaalseid riskijuhtimismeetmeid, et tagada, et kõik riskid on vähendatud miinimumini.

Käesolevates suunistes eristatakse nelja riskitaset: tõsine, suur, keskmine ja väike. Kõrvutiste vigastuse raskusastmete või tõenäosuste vaheline riskitase muutub tavaliselt ühe astme võrra. See lähtub üldisest kogemusest, et risk ei suurene aste-astmelt, kui sisendtegurid muutuvad järk-järgult. Kui vigastuse raskus suureneb 1. astmelt 2. astmele (tabeli 4 parem pool), suurenevad teatavad riskitasemed kahe astme võrra ehk keskmiselt tõsisele ja väikeselt suurele. See tuleneb sellest, et käesolevates suunistes on vigastused liigitatud nelja raskusastmesse, samas kui esialgses meetodis (vt sissejuhatus) oli neid viis. Siiski peetakse nelja raskusastet tarbekaupade puhul tavaliseks, sest need võimaldavad raskust piisavalt usaldusväärselt hinnata. Viie taseme kasutamine oleks liiga keeruline, kuna vigastuse raskust ega ka tõenäosust ei ole võimalik väga täpselt määrata.

Riskihindamise lõpus tuleks nii üksiku vigastusstsenaariumi kui ka toote üldise riski puhul arvesse võtta riskitaseme usutavust ja hinnangute ebakindlust. Selleks võib olla vajalik kontrollida, kas riskihindaja kasutas oma hinnangute ja eelduste tegemisel parimat kättesaadavat teavet. Kolleegidelt ja teistelt asjatundjatelt saadav tagasiside võib olla samuti kasulik.

Väga väärtuslik võib olla ka tundlikkuse analüüs (vt jagu 6.3). Kuidas muutub riskitase, kui vigastuse raskus või tõenäosus muutub ühe astme võrra üles- või allapoole? Kui riskitase ei muutu üldse, siis on küllalt usutav, et seda on nõuetekohaselt hinnatud. Kui see aga muutub, siis võib riskitase olla küsitava väärtusega. Sel juhul tuleb vigastusstsenaariumid ning vigastus(t)e raskus ja tõenäosus(ed) uuesti läbi vaadata. Tundlikkuse analüüsi lõpus peaks riskihindaja olema kindel, et riskitase on piisavalt usutav ning et ta saab seda dokumenteerida ning teabe edastada.

4.   RISKIST MEETMETENI

Kui riskihinnang on valmis, kasutatakse seda tavaliselt selleks, et otsustada, kas riski vähendamiseks on vaja võtta meetmeid, et vältida sel viisil tarbijate tervisele tekitatavat kahju. Kuigi meetmed ei kuulu riskihindamise juurde, on käesolevas jaos käsitletud teatavaid aspekte, et illustreerida kindlakstehtud riskide võimalikke järelmeetmeid.

Turujärelevalve teostamisel võtab pädev asutus sageli ühendust tootja, importija või levitajaga. See võib aidata pädeval asutusel kindlaks määrata kõige tõhusama ja tulemuslikuma riskiga toimetulemise viisi.

Tarbekaubaga kaasneva tõsise riski puhul võib riski vähendamise meetmeks olla toote turult kõrvaldamine või tarbijatelt tagasinõudmine. Väiksema riski puhul võetakse leebemaid meetmeid. Sellisel juhul võib olla piisav, kui lisada tootele hoiatussilt või muuta toote kasutusjuhendit, et toode ohutumaks muuta. Seega peaks ametiasutus iga riskitaseme puhul kaaluma, kas võtta meetmeid ja kui jah, siis milliseid.

Automaatset seost riski ja meetmete vahel siiski ei ole. Kui tootega kaasneb mitu riski, mis on tõsisest riskist väiksemad, ning toote üldine risk ei ole tõsine, võib olla vajalik võtta kiireloomulisi meetmeid, kuna need riskid võivad kiiresti realiseeruda. Toote riskide struktuur võib osutada tootmise kvaliteedikontrolli puudumisele.

Samuti on oluline võtta arvesse elanikkonna kokkupuudet üldiselt. Kui turul on suures koguses tooteid ja seda toodet kasutab seega suur arv tarbijaid, võib isegi tõsisest riskist väiksema riski puhul olla vajalik võtta kiireid meetmeid, et vältida kahjulikku mõju tarbijate tervisele.

Tõsisest riskist väiksema riski puhul võib samuti olla vajalik võtta meetmeid, kui asjaomane toode võib põhjustada surmaga lõppevaid õnnetusi, isegi kui sellised õnnetusjuhtumid on äärmiselt ebatõenäolised. Selle näiteks võib tuua piimapakendi sulguri, mis võib paki küljest lahti tulla ning laps selle alla neelata, mis põhjustab lapse surma lämbumise tõttu. Paki sulguri lihtsa muutmise abil on võimalik risk kõrvaldada ning lisameetmete võtmine ei pruugi vajalik olla. Sellisel juhul võidakse lubada isegi lõpumüügi korraldamist teataval ajavahemikul, kui surmaga lõppevate õnnetusjuhtumite risk on tõesti äärmiselt väike.

Muudeks riskiga seotud aspektideks võivad olla inimeste ettekujutus riskist, riski võimalikud tagajärjed, kultuuriliselt ja poliitiliselt tundlikud küsimused ning see, kuidas seda meedias kujutatakse. Need aspektid võivad olla asjakohased eelkõige siis, kui asjaomased tarbijad on kaitsetud, eriti lapsed. Vajalikud meetmed määravad kindlaks riiklikud turujärelevalveasutused.

Meetmete võtmine riski kõrvaldamiseks võib ka sõltuda tootest endast ning toote kasutusele vastavast minimaalsest ohust, mida peetakse aktsepteeritavaks ning kaitse kõrgele tasemele vastavaks (35). Minimaalne risk on tõenäoliselt palju väiksem mänguasjade puhul, millega on seotud lapsed, kui kettsae puhul, mida peetakse nii suure riskiga tooteks, et riski hoidmiseks kontrollitaval tasemel tuleb kasutada kaitsevahendeid.

Isegi kui riski ei ole, võib meetmete võtmine olla vajalik, nt kui toode ei vasta kohaldatavatele määrustele/õigusaktidele (nt puudulik märgistus).

Kokkuvõttes võib öelda, et automaatset seost riski ja meetmete vahel ei ole. Järelevalveasutused võtavad arvesse mitmeid eespool osutatud tegureid. Alati tuleb arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet ning meetmed peavad olema tõhusad.

5.   KUIDAS TEOSTADA RISKIHINDAMIST – KOKKUVÕTLIK ÜLEVAADE

| 1) | Kirjeldage toodet ja selle kaasnevat ohtu.
  Kirjeldage toodet ühemõtteliselt. Kas oht on seotud kogu tootega või üksnes toote (eraldatava) osaga?
  Kas tootega kaasneb ainult üks oht? Kas tootega kaasneb mitu ohtu? Vt tabel 2.
  Tehke kindlaks toote suhtes kohaldatavad standardid või õigusaktid. |
| --- | --- |

1)

Kirjeldage toodet ühemõtteliselt. Kas oht on seotud kogu tootega või üksnes toote (eraldatava) osaga?

Kas tootega kaasneb ainult üks oht? Kas tootega kaasneb mitu ohtu? Vt tabel 2.

Tehke kindlaks toote suhtes kohaldatavad standardid või õigusaktid.

| 2) | Tehke kindlaks, millist tüüpi tarbija te soovite ohtliku toote jaoks loodavasse vigastusstsenaariumisse kaasata.
  Oma esimese vigastusstsenaariumi puhul alustage toote sihtkasutajast ning otstarbekohasest kasutusest. Täiendavate stsenaariumide puhul võtke juurde teist tüüpi tarbijad (vt tabel 1) ja kasutusviisid. |
| --- | --- |

2)

Oma esimese vigastusstsenaariumi puhul alustage toote sihtkasutajast ning otstarbekohasest kasutusest. Täiendavate stsenaariumide puhul võtke juurde teist tüüpi tarbijad (vt tabel 1) ja kasutusviisid.

| 3) | Kirjeldage vigastusstsenaariumi, milles teie valitud tootega kaasnev(ad) oht (ohud) põhjustab (põhjustavad) vigastuse (vigastusi) või avaldab (avaldavad) teie valitud tarbija tervisele kahjulikku mõju.
  Kirjeldage vigastus(t)eni viivaid etappe selgelt ja lühidalt ilma üksikasjadega liialdamata (lühim tee vigastuseni, kriitiline tee vigastuseni). Kui teie stsenaariumi järgi tekitatakse mitu kokkulangevat vigastust, lisage need kõik samasse stsenaariumisse.
  Vigastusstsenaariumi kirjeldamisel võtke arvesse toote kasutamise sagedust ja kestust, seda, kuidas tarbija ohu ära tunneb, kas tegemist on kaitsetu tarbijaga (eelkõige lapsega), kaitsevahendeid, tarbija käitumist õnnetusjuhtumi korral, tarbija kultuurilist tausta ning muid tegureid, mida peate riskihindamisel oluliseks.
  Vt punkti 3.3 ning tabelit 2. |
| --- | --- |

3)

Kirjeldage vigastus(t)eni viivaid etappe selgelt ja lühidalt ilma üksikasjadega liialdamata (lühim tee vigastuseni, kriitiline tee vigastuseni). Kui teie stsenaariumi järgi tekitatakse mitu kokkulangevat vigastust, lisage need kõik samasse stsenaariumisse.

Vigastusstsenaariumi kirjeldamisel võtke arvesse toote kasutamise sagedust ja kestust, seda, kuidas tarbija ohu ära tunneb, kas tegemist on kaitsetu tarbijaga (eelkõige lapsega), kaitsevahendeid, tarbija käitumist õnnetusjuhtumi korral, tarbija kultuurilist tausta ning muid tegureid, mida peate riskihindamisel oluliseks.

Vt punkti 3.3 ning tabelit 2.

| 4) | Määrake vigastuse raskus.
  Määrake tarbija vigastuse raskusaste (1–4). Kui tarbijale tekib teie vigastusstsenaariumi järgi mitu vigastust, hinnake kõigi vigastuste raskust koos.
  Vt tabelit 3. |
| --- | --- |

4)

Määrake tarbija vigastuse raskusaste (1–4). Kui tarbijale tekib teie vigastusstsenaariumi järgi mitu vigastust, hinnake kõigi vigastuste raskust koos.

Vt tabelit 3.

| 5) | Määrake vigastusstsenaariumi tõenäosus.
  Määrake iga vigastusstsenaariumi etapi tõenäosus. Vigastusstsenaariumi üldise tõenäosuse arvutamiseks korrutage selle osade tõenäosused.
  Vt tabeli 4 vasakut poolt. |
| --- | --- |

5)

Määrake iga vigastusstsenaariumi etapi tõenäosus. Vigastusstsenaariumi üldise tõenäosuse arvutamiseks korrutage selle osade tõenäosused.

Vt tabeli 4 vasakut poolt.

| 6) | Määrake riskitase.
  Ühendage vigastuse raskus ja vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus ning kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel. |
| --- | --- |

6)

Ühendage vigastuse raskus ja vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus ning kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel.

| 7) | Kontrollige, kas riskitase on usutav.
  Kui riskitase ei tundu usutav või kui te ei ole kindel vigastus(t)e raskuses või tõenäosus(t)es, muutke nende taset ühe astme võrra suuremaks või väiksemaks ning arvutage riskitase uuesti. Tundlikkuse analüüsi põhjal näete, kas sisendite muutmisel riskitase muutub.
  Kui riskitase jääb samaks, võite oma riskihindamist pidada suhteliselt usaldusväärseks. Kui see muutub kergesti, peaksite silmas pidama ohutust ja kasutama tarbekaubaga kaasneva riski kindlaksmääramiseks kõrgemat riskitaset.
  Samuti võiksite arutada riskitaseme usutavust kogenud kolleegidega. |
| --- | --- |

7)

Kui riskitase ei tundu usutav või kui te ei ole kindel vigastus(t)e raskuses või tõenäosus(t)es, muutke nende taset ühe astme võrra suuremaks või väiksemaks ning arvutage riskitase uuesti. Tundlikkuse analüüsi põhjal näete, kas sisendite muutmisel riskitase muutub.

Kui riskitase jääb samaks, võite oma riskihindamist pidada suhteliselt usaldusväärseks. Kui see muutub kergesti, peaksite silmas pidama ohutust ja kasutama tarbekaubaga kaasneva riski kindlaksmääramiseks kõrgemat riskitaset.

Samuti võiksite arutada riskitaseme usutavust kogenud kolleegidega.

| 8) | Toote kõrgeima riskitaseme kindlakstegemiseks koostage mitu vigastusstsenaariumi.
  Kui esimese vigastusstsenaariumi järgi jääb riskitase alla käesolevates suunistes esitatud kõrgeimat riskitaset ning kui te arvate, et tootega võib kaasneda kindlakstehtust suurem oht, siis:






  — | valige uued tarbijad (sealhulgas kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed); |
| --- | --- | --- |

8)

Kui esimese vigastusstsenaariumi järgi jääb riskitase alla käesolevates suunistes esitatud kõrgeimat riskitaset ning kui te arvate, et tootega võib kaasneda kindlakstehtust suurem oht, siis:

—

valige uued tarbijad (sealhulgas kaitsetud tarbijad, eelkõige lapsed);

| — | tehke kindlaks muud kasutusviisid (sealhulgas mõistlikult eeldatavad kasutusviisid); |
| --- | --- |

—

tehke kindlaks muud kasutusviisid (sealhulgas mõistlikult eeldatavad kasutusviisid);

et teha kindlaks, milline vigastusstsenaarium näitab toote puhul suurimat riski.

Suurim risk on tavaliselt toote risk, mis võimaldab võtta kõige tõhusamaid riskijuhtimismeetmeid. Erijuhtudel võidakse teatava konkreetse ohu põhjal jõuda väiksema riskini kui suurim risk ning vajalikuks võivad osutuda riskijuhtimise erimeetmed. Seda tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta.

Üldreeglina võidakse vigastusstsenaariumides jõuda käesolevates suunistes sätestatud suurima riskitasemeni, kui:

| — | asjaomane (asjaomased) vigastus(ed) on vähemalt 3. või 4. raskusastmega; |
| --- | --- |

—

asjaomane (asjaomased) vigastus(ed) on vähemalt 3. või 4. raskusastmega;

| — | vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on vähemalt > 1/100. |
| --- | --- |

—

vigastusstsenaariumi üldine tõenäosus on vähemalt > 1/100.

Vt tabelit 4.

| 9) | Dokumenteerige riskihindamine ning edastage see.
  Riskihinnang peab olema läbipaistev ning seal tuleb esitada ka kõik ebakindlusfaktorid, mis riskihindamise tegemisel ette tulid.
  Käesolevate suuniste 6. peatükis on esitatud näiteid ka riskihindamise dokumenteerimise kohta.



  Riskihindamise skeem
  3. Kirjeldage vigastusstsenaariumi mitme etapina: lühim tee vigastuseni
  1. Kirjeldage toodet ja selle ohte ühemõtteliselt
  5. Määrake kindlaks tõenäosus
  Määrake kindlaks iga etapi tõenäosus.
  Üldise tõenäosuse saamiseks korrutage kõik tõenäosused
  Suurim kindlakstehtud risk?
  Vt tabel 3: vigastuse raskud
  — rebimis-, lõikehaav, rebend
  — muljumishaav
  — põrutus
  — kinnijäämine/pigistus
  — nikastus, venitus, luu- ja lihaskonna vaevused
  — nihestus
  — luumurd
  — lömastus
  — jäseme kaotus
  — jne
  Jah
  Ei
  Edastage riskihinnang
  6. Kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel
  Vt tabel 4: tõenäosustasemed suurest (> 50 %) väikseni (< 1/1 000 000)
  Vt tabel 2: ohud ...
  — suurus, kuju ja pind
  — potentsiaalne energia
  — kineetiline energia
  — elektrienergia
  — äärmuslik temperatuur
  — kiirgus
  — tulekahju ja plahvatus
  — jne
  — Vt table 1: tarbija tüübid, sh kaitsetud tarbijad (eelkõige lapsed)
  — siht- ja mittesihtkasutaja
  — otstarbekohane ja mõistlikult eeldatav kasutus
  — kasutamise sagedus ja kestus
  — ohu äratundmine / kaitsev käitumine
  — tarbija käitumine vahejuhtumi korral
  — tarbija kultuuriline taust
  4. Määrake kindlaks vigastuse raskus
  2. Tehke kindlaks tarbija(d) |
| --- | --- |

9)

Riskihinnang peab olema läbipaistev ning seal tuleb esitada ka kõik ebakindlusfaktorid, mis riskihindamise tegemisel ette tulid.

Käesolevate suuniste 6. peatükis on esitatud näiteid ka riskihindamise dokumenteerimise kohta.

Riskihindamise skeem

3. Kirjeldage vigastusstsenaariumi mitme etapina: lühim tee vigastuseni

1. Kirjeldage toodet ja selle ohte ühemõtteliselt

5. Määrake kindlaks tõenäosus

Määrake kindlaks iga etapi tõenäosus.

Üldise tõenäosuse saamiseks korrutage kõik tõenäosused

Suurim kindlakstehtud risk?

Vt tabel 3: vigastuse raskud

— rebimis-, lõikehaav, rebend

— muljumishaav

— põrutus

— kinnijäämine/pigistus

— nikastus, venitus, luu- ja lihaskonna vaevused

— nihestus

— luumurd

— lömastus

— jäseme kaotus

— jne

Jah

Ei

Edastage riskihinnang

6. Kontrollige riskitaset tabeli 4 alusel

Vt tabel 4: tõenäosustasemed suurest (> 50 %) väikseni (< 1/1 000 000)

Vt tabel 2: ohud ...

— suurus, kuju ja pind

— potentsiaalne energia

— kineetiline energia

— elektrienergia

— äärmuslik temperatuur

— kiirgus

— tulekahju ja plahvatus

— jne

— Vt table 1: tarbija tüübid, sh kaitsetud tarbijad (eelkõige lapsed)

— siht- ja mittesihtkasutaja

— otstarbekohane ja mõistlikult eeldatav kasutus

— kasutamise sagedus ja kestus

— ohu äratundmine / kaitsev käitumine

— tarbija käitumine vahejuhtumi korral

— tarbija kultuuriline taust

4. Määrake kindlaks vigastuse raskus

2. Tehke kindlaks tarbija(d)

Näited

Klapptool

Klapptooli kokkupanemise mehhanism on ehitatud nii, et kasutaja sõrmed võivad istme ja kokkupanemismehhanismi vahele kinni jääda. See võib põhjustada luumurde või isegi ühe või mitme sõrme kaotust.

Riski kindlaksmääramine

| Vigastusstsenaarium | Vigastuse tüüp ja asukoht | Vigastuse raskus | Vigastuse tõenäosus | Üldine tõenäosus | Risk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inimene teeb tooli lahti, haarates ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme taganurga lähedalt, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele. | Sõrme kerge muljumine | 1. | Tooli lahti tegemine | 1 | 1/500
  1/1 000 | Väike risk |
| Lahtitegemise ajal istme taganurgast haaramine | 1/50 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Kerge muljumine | 1 |
| Inimene teeb tooli lahti, haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele. | Sõrme kerge muljumine | 1 | Tooli lahti tegemine | 1 | 1/500
  1/1 000 | Väike risk |
| Lahtitegemise ajal istme servast haaramine | 1/50 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Kerge muljumine | 1 |
| Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme nurgast liiga lähedalt, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele. | Sõrmeluu murd | 2 | Tooli lahti tegemine | 1 | 1/500 000
  > 1/1 000 000 | Väike risk |
| Tooli kinnijäämine | 1/1 000 |
| Lahtitegemise ajal istme nurgast haaramine | 1/50 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Sõrmeluu murd | 1 |
| Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele. | Sõrmeluu murd | 2 | Tooli lahti tegemine | 1 | 1/500 000
  > 1/1 000 000 | Väike risk |
| Tooli kinnijäämine | 1/1 000 |
| Lahtitegemise ajal istme servast haaramine | 1/50 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Sõrmeluu murd | 1 |
| Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele. | Sõrme kaotus | 3 | Toolile istumine | 1 | 1/6 000
  > 1/10 000 | Suur risk |
| Tooli liigutamine sellel istudes | 1/2 |
| Tooli tagaosast haaramine sellel istudes | |
| Tooli osaline kokkuminek, tekitades seljatoe ja istme vahele vahe | 1/3 |
| Sõrm on seljatoe ja istme vahel | 1/5 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Sõrme (või selle osa) kaotus | 1/10 |
| Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele. | Sõrme kaotus | 3 | Toolile istumine | 1 | 1/6 000
  1/10 000 | Suur risk |
| Tooli liigutamine sellel istudes | 1/2 |
| Tooli tagaosast haaramine sellel istudes | 1/2 |
| Tooli osaline kokkuminek, tekitades seljatoe ja istme vahele vahe | 1/3 |
| Sõrm on seljatoe ja istme vahel | 1/5 |
| Sõrme vahelejäämine | 1/10 |
| Sõrme (või selle osa) kaotus | 1/10 |

Vigastusstsenaarium

Vigastuse tüüp ja asukoht

Vigastuse raskus

Vigastuse tõenäosus

Üldine tõenäosus

Risk

Inimene teeb tooli lahti, haarates ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme taganurga lähedalt, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele.

Sõrme kerge muljumine

1.

Tooli lahti tegemine

1

1/500

1/1 000

Väike risk

Lahtitegemise ajal istme taganurgast haaramine

1/50

Sõrme vahelejäämine

1/10

Kerge muljumine

1

Inimene teeb tooli lahti, haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.

Sõrme kerge muljumine

1

Tooli lahti tegemine

1

1/500

1/1 000

Väike risk

Lahtitegemise ajal istme servast haaramine

1/50

Sõrme vahelejäämine

1/10

Kerge muljumine

1

Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme nurgast liiga lähedalt, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele.

Sõrmeluu murd

2

Tooli lahti tegemine

1

1/500 000

> 1/1 000 000

Väike risk

Tooli kinnijäämine

1/1 000

Lahtitegemise ajal istme nurgast haaramine

1/50

Sõrme vahelejäämine

1/10

Sõrmeluu murd

1

Inimene teeb tooli lahti, tool jääb kinni, inimene püüab istet allapoole suruda ja haarab ekslikult (inimene on tähelepanematu/häiritud) istme servast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.

Sõrmeluu murd

2

Tooli lahti tegemine

1

1/500 000

> 1/1 000 000

Väike risk

Tooli kinnijäämine

1/1 000

Lahtitegemise ajal istme servast haaramine

1/50

Sõrme vahelejäämine

1/10

Sõrmeluu murd

1

Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja seljatoe vahele.

Sõrme kaotus

3

Toolile istumine

1

1/6 000

> 1/10 000

Suur risk

Tooli liigutamine sellel istudes

1/2

Tooli tagaosast haaramine sellel istudes

Formula

Tooli osaline kokkuminek, tekitades seljatoe ja istme vahele vahe

1/3

Sõrm on seljatoe ja istme vahel

1/5

Sõrme vahelejäämine

1/10

Sõrme (või selle osa) kaotus

1/10

Inimene istub toolil, ta soovib tooli liigutada ja püüab seda tõsta, haarates tooli tagumisest osast, sõrm jääb istme ja ühenduslüli vahele.

Sõrme kaotus

3

Toolile istumine

1

1/6 000

1/10 000

Suur risk

Tooli liigutamine sellel istudes

1/2

Tooli tagaosast haaramine sellel istudes

1/2

Tooli osaline kokkuminek, tekitades seljatoe ja istme vahele vahe

1/3

Sõrm on seljatoe ja istme vahel

1/5

Sõrme vahelejäämine

1/10

Sõrme (või selle osa) kaotus

1/10

Klapptooliga kaasnev üldine risk on seega suur.

Pistikupesa kaitsmed

Käesolevas juhtumis käsitletakse pistikupesa kaitsmeid. Need on vahendid, mille kasutajad (lapsevanemad) asetavad pistikupesa avadesse, et lastel ei oleks võimalik ligi pääseda pingestatud osadele, torgates pika metalleseme auku ning saades (surmava) elektrilöögi.

Selle konkreetse kaitsme avaused (kuhu torgatakse pistikuotsad) on nii kitsad, et pistikuotsad võivad kinni jääda. See tähendaks tõenäoliselt, et kasutaja tõmbab kaitsme koos pistikuga pesast välja. Kasutaja ei pruugi seda märgata.

Riski kindlaksmääramine

| Vigastusstsenaarium | Vigastuse tüüp ja asukoht | Vigastuse raskus | Vigastuse tõenäosus | Üldine tõenäosus | Risk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaitse eemaldatakse pistikupesast, mis ei ole enam kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab surmava elektrilöögi. | Surmav elektrilöök | 4 | Kaitsme eemaldamine | 9/10 | 27/160 000
  > 1/10 000 | Tõsine risk |
| Kaitsme eemaldamise mittemärkamine | 1/10 |
| Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega | 1/10 |
| Laps on mängimise ajal järelevalveta | 1/2 |
| Laps torkab eseme pistikupesasse | 3/10 |
| Ligipääs elektripingele | 1/2 |
| Pinge tõttu (ilma vooluringi katkestita) surmava elektrilöögi saamine | |
| Kaitse eemaldatakse pistikupesast, mis ei ole enam kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab elektrilöögi. | Teise astme põletus | 1 | Kaitsme eemaldamine | 9/10 | 81/160 000
  > 1/10 000 | Väike risk |
| Kaitsme eemaldamise mittemärkamine | 1/10 |
| Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega | 1/10 |
| Laps torkab eseme pistikupesasse | 3/10 |
| Ligipääs elektripingele | 1/2 |
| Laps on mängimise ajal järelevalveta | 1/2 |
| Elektrivoolu tõttu (ilma vooluringi katkestita) põletuse tekkimine | |
| Pistikupesa ei ole kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab surmava elektrilöögi. | Surmav elektrilöök | 4 | Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega | 1/10 | 3/80 000
  > 1/100 000 | Suur risk |
| Laps on mängimise ajal järelevalveta | 1/100 |
| Laps torkab eseme pistikupesasse | 3/10 |
| Ligipääs elektripingele | 1/2 |
| Pinge tõttu (ilma vooluringi katkestita) surmava elektrilöögi saamine | |

Vigastusstsenaarium

Vigastuse tüüp ja asukoht

Vigastuse raskus

Vigastuse tõenäosus

Üldine tõenäosus

Risk

Kaitse eemaldatakse pistikupesast, mis ei ole enam kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab surmava elektrilöögi.

Surmav elektrilöök

4

Kaitsme eemaldamine

9/10

27/160 000

> 1/10 000

Tõsine risk

Kaitsme eemaldamise mittemärkamine

1/10

Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega

1/10

Laps on mängimise ajal järelevalveta

1/2

Laps torkab eseme pistikupesasse

3/10

Ligipääs elektripingele

1/2

Pinge tõttu (ilma vooluringi katkestita) surmava elektrilöögi saamine

Formula

Kaitse eemaldatakse pistikupesast, mis ei ole enam kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab elektrilöögi.

Teise astme põletus

1

Kaitsme eemaldamine

9/10

81/160 000

> 1/10 000

Väike risk

Kaitsme eemaldamise mittemärkamine

1/10

Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega

1/10

Laps torkab eseme pistikupesasse

3/10

Ligipääs elektripingele

1/2

Laps on mängimise ajal järelevalveta

1/2

Elektrivoolu tõttu (ilma vooluringi katkestita) põletuse tekkimine

Formula

Pistikupesa ei ole kaitstud. Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega, mida on võimalik pistikupesasse torgata, pääseb nii ligi suurele elektripingele ja saab surmava elektrilöögi.

Surmav elektrilöök

4

Laps mängib peene elektrit juhtiva esemega

1/10

3/80 000

> 1/100 000

Suur risk

Laps on mängimise ajal järelevalveta

1/100

Laps torkab eseme pistikupesasse

3/10

Ligipääs elektripingele

1/2

Pinge tõttu (ilma vooluringi katkestita) surmava elektrilöögi saamine

Formula

Pistikupesa kaitsmega kaasnev üldine risk on seega tõsine.

Tundlikkuse analüüs

Sageli tuleb hinnata vigastusstsenaariumi riski arvutamiseks kasutatud tegureid, eelkõige vigastuse raskust ja tõenäosust. See tekitab ebakindlust. Eriti raske on hinnata tõenäosust, sest näiteks tarbijate käitumist on raske ennustada. Kas isik sooritab teatavat tegevust sageli või üksnes aeg-ajalt?

Seetõttu on oluline kaaluda kahe teguri ebakindluse taset ja teha tundlikkuse analüüs. Selle analüüsiga püütakse kindlaks teha, kui palju muutub riskitase, kui hinnatud tegurid muutuvad. Allpool esitatud tabelis on näidatud üksnes tõenäosuse muutumist, kuna vigastuse raskust on võimalik tavaliselt täpsemalt ette näha.

Praktiline tundlikkuse analüüsi tegemise viis on korrata teatava stsenaariumi riskihindamist, kuid kasutada stsenaariumi ühe või mitme etapi puhul teistsugust tõenäosust. Näiteks võib seemneid sisaldav küünal põhjustada tulekahju, sest seemned võivad süttida ning tekitada suuri leeke. Mööbel või kardinad võivad põlema süttida ning ruumis viibivad isikud mürgist suitsu sisse hingata ning saada surmava mürgistuse:

| Vigastusstsenaarium | Vigastuse tüüp ja asukoht | Vigastuse raskus | Vigastuse tõenäosus | Saadav tõenäosus | Risk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seemned või oad süttivad, tekitades suuri leeke. Mööbel ja kardinad süttivad põlema. Inimesed ei viibi ruumis, kuid hingavad sisse mürgist suitsu. | Surmav mürgistus | 4 | — | Seemned või oad süttivad: 90 % (0,9). |

Vigastusstsenaarium

Vigastuse tüüp ja asukoht

Vigastuse raskus

Vigastuse tõenäosus

Saadav tõenäosus

Risk

Seemned või oad süttivad, tekitades suuri leeke. Mööbel ja kardinad süttivad põlema. Inimesed ei viibi ruumis, kuid hingavad sisse mürgist suitsu.

Surmav mürgistus

4

—

Seemned või oad süttivad: 90 % (0,9).

| — | Inimesed ei viibi mõnda aega ruumis: 30 % (0,3). |
| --- | --- |

—

Inimesed ei viibi mõnda aega ruumis: 30 % (0,3).

| — | Mööbel ja kardinad süttivad põlema: 50 % (0,5) (sõltuvalt pinnast, millele küünal on asetatud) |
| --- | --- |

—

Mööbel ja kardinad süttivad põlema: 50 % (0,5) (sõltuvalt pinnast, millele küünal on asetatud)

| — | Inimesed hingavad sisse mürgist suitsu: 5 % (0,05). |
| --- | --- |

—

Inimesed hingavad sisse mürgist suitsu: 5 % (0,05).

0,00675

1/1 000

Tõsine

Tõenäosuse tasemeid stsenaariumi etappide puhul hinnati vastavalt tabelis näidatule.

Üldine tõenäosus on 0,00675, mis vastab tabelis 4 väärtusele > 1/1 000. Selle põhjal on tulemuseks tõsine oht. Pange tähele, et täpne tõenäosus on lähemal väärtusele 1/100 kui 1/1 000, mis juba mingil määral võimaldab usaldada riskitaset, sest see ulatub pisut kaugemale tabelis 4 esitatud tõsise riski alale, kui seda lubab oletada rida > 1/1 000.

Oletame, et me pole kindlad, kas tõenäosus, et inimesed hingavad sisse mürgist suitsu, on 5 %. Me võiksime seda märkimisväärselt vähendada 0,1 %-le (0,001 = 1 tuhandest). Kui me arvutame sellisele oletusele tuginedes väärtuse ümber, saame üldiseks tõenäosuseks 0,000135, mis annab tulemuseks > 1/10 000. Oht on siiski tõsine. Isegi kui teataval põhjusel oleks tõenäosus 10 korda väiksem, oleks risk ikkagi suur. Seega isegi kui tõenäosus muutub 10- või 100kordselt, saame tulemuseks ikkagi tõsise või suure riski (viimane on küllaltki lähedal tõsisele riskile). Seega võimaldab tundlikkuse analüüs meil usaldusväärselt hinnata, et risk on tõsine.

Üldiselt peaks riskihindamine siiski põhinema „halvimal mõeldaval stsenaariumil”, st mitte olema liiga pessimistlik iga teguri suhtes, kuid kindlasti ka mitte liialt optimistlik.

Tabel 1

Tarbijad

| Tarbijad | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Kõige kaitsetumad tarbijad | Väga väikesed lapsed: 0–3aastased.
  Muud: raske või mitme puudega inimesed. |
| Kaitsetud tarbijad | Väiksed lapsed: 3–8 aasta vanused lapsed.
  Vanemad lapsed: 8–14 aasta vanused lapsed.
  Muud: keha-, meele- või vaimupuudega inimesed (nt osalise puudega isikud, eakad, sh üle 65-aastased, kelle füüsilised ja vaimsed võimed on vähenenud) või inimesed, kellel puuduvad kogemused ja teadmised. |
| Muud tarbijad | Muud tarbijad, v.a kõige kaitsetumad ja kaitsetud tarbijad. |

Tarbijad

Kirjeldus

Kõige kaitsetumad tarbijad

Väga väikesed lapsed: 0–3aastased.

Muud: raske või mitme puudega inimesed.

Kaitsetud tarbijad

Väiksed lapsed: 3–8 aasta vanused lapsed.

Vanemad lapsed: 8–14 aasta vanused lapsed.

Muud: keha-, meele- või vaimupuudega inimesed (nt osalise puudega isikud, eakad, sh üle 65-aastased, kelle füüsilised ja vaimsed võimed on vähenenud) või inimesed, kellel puuduvad kogemused ja teadmised.

Muud tarbijad

Muud tarbijad, v.a kõige kaitsetumad ja kaitsetud tarbijad.

Tabel 2

Ohud, tüüpilised vigastusstsenaariumid ja tüüpilised vigastused

| Ohurühm | Oht (toote omadus) | Tüüpiline vigastusstsenaarium | Tüüpiline vigastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Suurus, kuju ja pind | Toode takistab liikumist | Inimene komistab toote otsa ja kukub või jookseb tootele otsa | Muljumishaav, luumurd, põrutus |
| Toode on õhukindel | Toode katab inimese suu ja/või nina (tavaliselt lapse puhul) või sulgeb hingamisteed. | Lämbumine |
| Toode on väike või koosneb väikestest osadest | Inimene (laps) neelab alla väikese tooteosa, mis jääb kõrri kinni ning sulgeb hingamisteed. | Lämbumine, sisemine hingamisteede takistus |
| Toote küljest on võimalik hammustada väikseid tükke | Inimene (laps) neelab alla väikese tooteosa, mis jääb kinni seedetrakti. | Takistus seedetraktis |
| Terav nurk või ots | Inimene jookseb vastu teravat nurka või saab löögi liikuvalt teravalt esemelt. See põhjustab torkavaid ja läbistavaid vigastusi. | Torkehaav, pimedaksjäämine, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas |
| Terav serv | Inimene puudutab teravat serva. See vigastab nahka või lõikab läbi koed. | Rebimis-, lõikehaav, jäseme kaotus |
| Libe pind | Inimene kõnnib mööda pinda, libiseb ja kukub | Muljumishaav, luumurd, põrutus |
| Kare pind | Inimene kukub karedal pinnal. See põhjustab hõõrdumise ja/või marrastuse. | Marrastus |
| Vahe või avaus osade vahel | Inimene paneb oma jäseme või keha avausse ning sõrm, käsivars, kael, pea, keha või riided jäävad sinna kinni. Vigastus tekib gravitatsiooni või liikumise tõttu. | Lömastus, luumurd, jäseme kaotus, kägistus |
| Potentsiaalne energia | Vähene mehaaniline stabiilsus | Toode vajub kaldu, selle peal olev inimene kukub kõrgelt alla või toote lähedal viibinud inimene saab tootelt löögi. Elektriline toode vajub kaldu, puruneb ja avaneb juurdepääs pingestatud osadele või toode töötab edasi, kuumutades ümbritsevat pinda. | Muljumishaav, nihestus, nikastus, luumurd, põrutus, lömastus, elektrišokk, põletus |
| Vähene mehaaniline tugevus | Toode variseb ülekoormuse tõttu kokku, selle peal olev inimene kukub kõrgelt alla või toote lähedal viibinud inimene saab tootelt löögi. Elektriline toode vajub kaldu, puruneb ja avaneb juurdepääs pingestatud osadele või toode töötab edasi, kuumutades ümbritsevat pinda. | Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus, elektrišokk, põletus |
| Kasutaja kõrge asukoht | Kõrgel tootel olev inimene kaotab tasakaalu, tal ei ole kusagilt kinni hoida ja ta kukub kõrgelt alla. | Muljumishaav, nihestus luumurd, põrutus, lömastus |
| Elastne element või vedru | Pinge all olev elastne element või vedru annab äkitselt järele, toote liikumise teel viibiv inimene saab tootelt löögi. | Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus |
| Surve all olev vedelik või gaas või vaakum | Surve all olev vedelik või gaas vabaneb äkitselt, läheduses viibiv inimene saab löögi või toote implosioon tekitab lendavaid tükke. | Nihestus, luumurd, põrutus, lömastus, lõikehaavad (vt ka tulekahju ja plahvatuse osa) |
| Kineetiline energia | Liikuv toode | Toote liikumise teel viibiv inimene saab tootelt löögi või jääb toote alla. | Muljumishaav, nikastus, luumurd, põrutus, lömastus |
| Toote osad liiguvad üksteise vastu | Inimene paneb oma kehaosa liikuvate osade vahele, kui need koos liiguvad. Kehaosa jääb kinni ning satub surve alla (lömastub). | Muljumishaav, nihestus, luumurd, lömastus |
| Lähestikku liikuvad osad | Inimene paneb oma kehaosa liikuvate osade vahele, kui need liiguvad üksteise lähedalt mööda (kääride liikumine). Kehaosa jääb liikuvate osade vahele kinni ning satub surve alla (lõikamine). | Rebimis-, lõikehaav, jäseme kaotus |
| Toote pöörlevad osad | Inimese kehaosa, juuksed või riided takerduvad toote pöörlevate osade vahele, tekib tõmbejõud. | Muljumishaav, luumurd, rebimishaav (peanahk), kägistus |
| Lähestikku pöörlevad osad | Inimese kehaosa, juuksed või riided takerduvad toote pöörlevate osade vahele, tekib tõmbejõud. | Lömastus, luumurd, jäseme kaotus, kägistus |
| Kiirendamine | Toote kiirendaval osal seisev inimene kaotab tasakaalu, tal ei ole kusagilt kinni hoida ning ta kukub teatava kiirusega. | Nihestus, luumurd, põrutus, lömastus |
| Lendavad osad | Inimene saab löögi lendavalt osalt; saadav vigastus sõltub löögi tugevusest. | Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus |
| Vibratsioon | Toodet käes hoidev inimene kaotab tasakaalu ja kukub või põhjustab pikaajaline kontakt vibreeriva tootega neuroloogilisi ja osteoartikulaarseid haigusi, selgrootraumat või vaskulaarseid häireid. | Muljumishaav, nihestus, luumurd, lömastus |
| Müra | Inimene puutub kokku toote tekitatava müraga. Sõltuvalt müratasemest ja kaugusest võib see põhjustada kõrvade kumisemist ja kuulmise kaotust. | Kuulmiskahjustus |
| Elektrienergia | Kõrgepinge/madalpinge | Inimene katsub kõrge pinge all olevaid tooteosi. Ta saab elektrilöögi, mis võib olla surmav. | Elektrišokk |
| Kuumuse tekkimine | Toode kuumeneb, toodet katsuv inimene võib saada põletushaavu. Tootest võivad eralduda sulanud osakesed, aur jne, mis tabavad inimest. | Põletus |
| Pingestatud osad paiknevad liiga lähestikku | Pingestatud osade vahele ilmub elektrikaar või sädemed. See võib põhjustada tulekahju ja tugeva kiirguse. | Silmakahjustus, põletus |
| Äärmuslik temperatuur | Lahtised leegid | Leekide lähedal viibiv inimene võib saada põletushaavu, tõenäoliselt pärast riiete süttimist. | Põletus |
| Kuumad pinnad | Inimene ei märka kuuma pinda, puudutab seda ning saab põletada. | Põletus |
| Kuumad vedelikud | Vedelikukonteinerit käsitsev inimene loksutab pisut vedelikku maha, mis satub nahale ja põhjustab põletushaavu. | Põletus |
| Kuumad gaasid | Inimene hingab sisse tootest eralduvat kuuma gaasi, mis põhjustab kopsukahjustuse. Pikaajaline viibimine kuumas õhus võib põhjustada vedelikupuuduse. | Kopsukahjustus, põletus |
| Külmad pinnad | Inimene ei märka külma pinda, puudutab seda ning saab külmakahjustuse. | Külmakahjustus |
| Kiirgus | Ultraviolettkiirgus, laserikiirgus | Inimese nahk või silmad puutuvad kokku tootest lähtuva kiirgusega. | Põletus, neuroloogilised häired, silmakahjustus, nahavähk, mutatsioonid |
| Suure intensiivsusega elektromagnetvälja allikas, madal või kõrge sagedus (mikrolained) | Inimene viibib elektromagnetvälja allika läheduses, tema keha (kesknärvisüsteem) puutub sellega kokku. | Neuroloogiline (aju) kahjustus, leukeemia (lastel) |
| Tulekahju ja plahvatus | Tuleohtlikud ained | Inimene viibib tuleohtliku aine läheduses, süttimisallikas süütab aine ja inimene saab vigastada. | Põletus |
| Plahvatusohtlik segu | Inimene viibib plahvatusohtliku segu lähedal, süttimisallikas põhjustab plahvatuse, inimest tabavad lööklaine, põlev materjal ja/või leegid. | Põletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas |
| Süttimisallikad | Süttimisallikas põhjustab tulekahju, leegid kahjustavad inimest või ta saab majapõlengus tekkinud gaasidest mürgistuse. | Põletus, mürgistus |
| Ülekuumenemine | Toode kuumeneb üle, tekib tulekahju, plahvatus. | Põletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas |
| Mürgisus | Mürgine tahke aine või vedelik | Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu, ja/või aine satub nahale.
  Inimene hingab sisse tahket või vedelat ainet, nt okset (aspiratsioon) | Äge mürgistus, ärritus, nahapõletik
  Äge mürgistus kopsudes (aspiratsioonipneumoonia), nakkus |
| Mürgine gaas, aur või tolm | Inimene hingab sisse tootes sisalduvat ainet ja/või aine satub nahale. | Äge mürgistus kopsudes, ärritus, nahapõletik |
| Ülitundlikkust põhjustavad ained | Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu ja/või aine satub nahale ja/või hingates sisse gaasi, auru või tolmu. | Ülitundlikkuse põhjustamine, allergiline reaktsioon |
| Ärritust tekitav või söövitav tahke aine või vedelik | Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu, ja/või aine satub nahale või silma. | Ärritus, nahapõletik, nahapõletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas |
| Ärritust tekitav või söövitav gaas või aur | Inimene hingab sisse tootes sisalduvat ainet ja/või aine satub nahale või silma. | Ärritus, nahapõletik, nahapõletus, äge mürgistus või söövitav toime kopsudes või silmades |
| Kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained | Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu ja/või aine satub nahale ja/või hingates sisse aine gaasi, auru või tolmu. | Vähktõbi, mutatsioonid, reproduktiivtoksiline toime |
| Mikrobioloogiline saastumine | Mikrobioloogiline saastumine | Inimene puutub saastunud tootega kokku, neelates selle alla, seda sisse hingates või naha kaudu. | Paikne või süsteemne nakkus |
| Toote kasutamisel tekkiv oht | Ebatervislik asend | Toote ehituse tõttu peab kasutaja selle kasutamiseks võtma ebatervisliku asendi. | Venitus, luu- ja lihaskonna vaevused |
| Ülepingutus | Toote ehituse tõttu on vaja selle kasutamisel rakendada märkimisväärset jõudu. | Nikastus või venitus, luu- ja lihaskonna vaevused |
| Anatoomiline ebasobivus | Toote ehituses ei ole arvestatud inimese anatoomiaga, mistõttu on seda raske või võimatu kasutada. | Nikastus või venitus |
| Välistab isikukaitsevahendite kasutamise | Toote ehituse tõttu on kaitsevahendeid kandval inimesel toodet raske käsitseda või kasutada. | Mitmesugused vigastused |
| Tahtmatu sisselülitamine/seismajätmine | Inimene võib toote kergesti sisse lülitada või seisma jätta, mis viib soovimatu tegevuseni. | Mitmesugused vigastused |
| Puudulik töötamine | Toote ehitus ajendab inimest vääralt tegutsema või kaitsefunktsiooniga toode ei paku oodatud kaitset. | Mitmesugused vigastused |
| Seismajätmise ebaõnnestumine | Inimene tahab toodet seisma jätta, kuid toode jätkab töötamist olukorras, kus seda ei soovita. | Mitmesugused vigastused |
| Ootamatu käivitumine | Toode lülitub välja elektrikatkestuse ajal, kuid hakkab uuesti tööle ohtlikul viisil. | Mitmesugused vigastused |
| Suutmatus toodet seisma jätta | Inimene ei ole hädaolukorras võimeline töötavat toodet seisma jätma. | Mitmesugused vigastused |
| Osad ei ole piisavalt sobivad | Inimene püüab toodet kokku monteerida, kuid peab kasutama selleks liiga palju jõudu ja toode puruneb või ei ole vastav osa piisavalt tugevasti kinnitatud ning tuleb toote kasutamise ajal lahti. | Nikastus või venitus, rebimis- või lõikehaav, muljumishaav, kinnijäämine |
| Kaitse puudub või ei ole nõuetekohane | Ohtlikud osad võivad olla inimesele kättesaadavad. | Mitmesugused vigastused |
| Ebapiisavad hoiatusmärgid ja sümbolid | Kasutaja ei märka hoiatusmärke ja/või ei saa aru sümbolitest. | Mitmesugused vigastused |
| Ebapiisavad hoiatussignaalid | Kasutaja ei näe või kuule (nähtavaid ja kuuldavaid) hoiatussignaale, mis põhjustab ohtlikke toiminguid. | Mitmesugused vigastused |
| NB! Käesolev tabel on üksnes suunav, tüüpilist vigastusstsenaariumi tuleks riskihindamise tegemisel kohandada. Kemikaalide, kosmeetikatoodete jms kohta on loodud spetsiaalsed riskihindamise suunised. Selliste toodete hindamiseks soovitatakse tungivalt kasutada neid erisuuniseid. Vt punkt 3.2. |

Ohurühm

Oht (toote omadus)

Tüüpiline vigastusstsenaarium

Tüüpiline vigastus

Suurus, kuju ja pind

Toode takistab liikumist

Inimene komistab toote otsa ja kukub või jookseb tootele otsa

Muljumishaav, luumurd, põrutus

Toode on õhukindel

Toode katab inimese suu ja/või nina (tavaliselt lapse puhul) või sulgeb hingamisteed.

Lämbumine

Toode on väike või koosneb väikestest osadest

Inimene (laps) neelab alla väikese tooteosa, mis jääb kõrri kinni ning sulgeb hingamisteed.

Lämbumine, sisemine hingamisteede takistus

Toote küljest on võimalik hammustada väikseid tükke

Inimene (laps) neelab alla väikese tooteosa, mis jääb kinni seedetrakti.

Takistus seedetraktis

Terav nurk või ots

Inimene jookseb vastu teravat nurka või saab löögi liikuvalt teravalt esemelt. See põhjustab torkavaid ja läbistavaid vigastusi.

Torkehaav, pimedaksjäämine, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas

Terav serv

Inimene puudutab teravat serva. See vigastab nahka või lõikab läbi koed.

Rebimis-, lõikehaav, jäseme kaotus

Libe pind

Inimene kõnnib mööda pinda, libiseb ja kukub

Muljumishaav, luumurd, põrutus

Kare pind

Inimene kukub karedal pinnal. See põhjustab hõõrdumise ja/või marrastuse.

Marrastus

Vahe või avaus osade vahel

Inimene paneb oma jäseme või keha avausse ning sõrm, käsivars, kael, pea, keha või riided jäävad sinna kinni. Vigastus tekib gravitatsiooni või liikumise tõttu.

Lömastus, luumurd, jäseme kaotus, kägistus

Potentsiaalne energia

Vähene mehaaniline stabiilsus

Toode vajub kaldu, selle peal olev inimene kukub kõrgelt alla või toote lähedal viibinud inimene saab tootelt löögi. Elektriline toode vajub kaldu, puruneb ja avaneb juurdepääs pingestatud osadele või toode töötab edasi, kuumutades ümbritsevat pinda.

Muljumishaav, nihestus, nikastus, luumurd, põrutus, lömastus, elektrišokk, põletus

Vähene mehaaniline tugevus

Toode variseb ülekoormuse tõttu kokku, selle peal olev inimene kukub kõrgelt alla või toote lähedal viibinud inimene saab tootelt löögi. Elektriline toode vajub kaldu, puruneb ja avaneb juurdepääs pingestatud osadele või toode töötab edasi, kuumutades ümbritsevat pinda.

Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus, elektrišokk, põletus

Kasutaja kõrge asukoht

Kõrgel tootel olev inimene kaotab tasakaalu, tal ei ole kusagilt kinni hoida ja ta kukub kõrgelt alla.

Muljumishaav, nihestus luumurd, põrutus, lömastus

Elastne element või vedru

Pinge all olev elastne element või vedru annab äkitselt järele, toote liikumise teel viibiv inimene saab tootelt löögi.

Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus

Surve all olev vedelik või gaas või vaakum

Surve all olev vedelik või gaas vabaneb äkitselt, läheduses viibiv inimene saab löögi või toote implosioon tekitab lendavaid tükke.

Nihestus, luumurd, põrutus, lömastus, lõikehaavad (vt ka tulekahju ja plahvatuse osa)

Kineetiline energia

Liikuv toode

Toote liikumise teel viibiv inimene saab tootelt löögi või jääb toote alla.

Muljumishaav, nikastus, luumurd, põrutus, lömastus

Toote osad liiguvad üksteise vastu

Inimene paneb oma kehaosa liikuvate osade vahele, kui need koos liiguvad. Kehaosa jääb kinni ning satub surve alla (lömastub).

Muljumishaav, nihestus, luumurd, lömastus

Lähestikku liikuvad osad

Inimene paneb oma kehaosa liikuvate osade vahele, kui need liiguvad üksteise lähedalt mööda (kääride liikumine). Kehaosa jääb liikuvate osade vahele kinni ning satub surve alla (lõikamine).

Rebimis-, lõikehaav, jäseme kaotus

Toote pöörlevad osad

Inimese kehaosa, juuksed või riided takerduvad toote pöörlevate osade vahele, tekib tõmbejõud.

Muljumishaav, luumurd, rebimishaav (peanahk), kägistus

Lähestikku pöörlevad osad

Inimese kehaosa, juuksed või riided takerduvad toote pöörlevate osade vahele, tekib tõmbejõud.

Lömastus, luumurd, jäseme kaotus, kägistus

Kiirendamine

Toote kiirendaval osal seisev inimene kaotab tasakaalu, tal ei ole kusagilt kinni hoida ning ta kukub teatava kiirusega.

Nihestus, luumurd, põrutus, lömastus

Lendavad osad

Inimene saab löögi lendavalt osalt; saadav vigastus sõltub löögi tugevusest.

Muljumishaav, nihestus, luumurd, põrutus, lömastus

Vibratsioon

Toodet käes hoidev inimene kaotab tasakaalu ja kukub või põhjustab pikaajaline kontakt vibreeriva tootega neuroloogilisi ja osteoartikulaarseid haigusi, selgrootraumat või vaskulaarseid häireid.

Muljumishaav, nihestus, luumurd, lömastus

Müra

Inimene puutub kokku toote tekitatava müraga. Sõltuvalt müratasemest ja kaugusest võib see põhjustada kõrvade kumisemist ja kuulmise kaotust.

Kuulmiskahjustus

Elektrienergia

Kõrgepinge/madalpinge

Inimene katsub kõrge pinge all olevaid tooteosi. Ta saab elektrilöögi, mis võib olla surmav.

Elektrišokk

Kuumuse tekkimine

Toode kuumeneb, toodet katsuv inimene võib saada põletushaavu. Tootest võivad eralduda sulanud osakesed, aur jne, mis tabavad inimest.

Põletus

Pingestatud osad paiknevad liiga lähestikku

Pingestatud osade vahele ilmub elektrikaar või sädemed. See võib põhjustada tulekahju ja tugeva kiirguse.

Silmakahjustus, põletus

Äärmuslik temperatuur

Lahtised leegid

Leekide lähedal viibiv inimene võib saada põletushaavu, tõenäoliselt pärast riiete süttimist.

Põletus

Kuumad pinnad

Inimene ei märka kuuma pinda, puudutab seda ning saab põletada.

Põletus

Kuumad vedelikud

Vedelikukonteinerit käsitsev inimene loksutab pisut vedelikku maha, mis satub nahale ja põhjustab põletushaavu.

Põletus

Kuumad gaasid

Inimene hingab sisse tootest eralduvat kuuma gaasi, mis põhjustab kopsukahjustuse. Pikaajaline viibimine kuumas õhus võib põhjustada vedelikupuuduse.

Kopsukahjustus, põletus

Külmad pinnad

Inimene ei märka külma pinda, puudutab seda ning saab külmakahjustuse.

Külmakahjustus

Kiirgus

Ultraviolettkiirgus, laserikiirgus

Inimese nahk või silmad puutuvad kokku tootest lähtuva kiirgusega.

Põletus, neuroloogilised häired, silmakahjustus, nahavähk, mutatsioonid

Suure intensiivsusega elektromagnetvälja allikas, madal või kõrge sagedus (mikrolained)

Inimene viibib elektromagnetvälja allika läheduses, tema keha (kesknärvisüsteem) puutub sellega kokku.

Neuroloogiline (aju) kahjustus, leukeemia (lastel)

Tulekahju ja plahvatus

Tuleohtlikud ained

Inimene viibib tuleohtliku aine läheduses, süttimisallikas süütab aine ja inimene saab vigastada.

Põletus

Plahvatusohtlik segu

Inimene viibib plahvatusohtliku segu lähedal, süttimisallikas põhjustab plahvatuse, inimest tabavad lööklaine, põlev materjal ja/või leegid.

Põletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas

Süttimisallikad

Süttimisallikas põhjustab tulekahju, leegid kahjustavad inimest või ta saab majapõlengus tekkinud gaasidest mürgistuse.

Põletus, mürgistus

Ülekuumenemine

Toode kuumeneb üle, tekib tulekahju, plahvatus.

Põletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas, kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas

Mürgisus

Mürgine tahke aine või vedelik

Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu, ja/või aine satub nahale.

Inimene hingab sisse tahket või vedelat ainet, nt okset (aspiratsioon)

Äge mürgistus, ärritus, nahapõletik

Äge mürgistus kopsudes (aspiratsioonipneumoonia), nakkus

Mürgine gaas, aur või tolm

Inimene hingab sisse tootes sisalduvat ainet ja/või aine satub nahale.

Äge mürgistus kopsudes, ärritus, nahapõletik

Ülitundlikkust põhjustavad ained

Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu ja/või aine satub nahale ja/või hingates sisse gaasi, auru või tolmu.

Ülitundlikkuse põhjustamine, allergiline reaktsioon

Ärritust tekitav või söövitav tahke aine või vedelik

Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu, ja/või aine satub nahale või silma.

Ärritus, nahapõletik, nahapõletus, silmakahjustus, võõrkeha silmas

Ärritust tekitav või söövitav gaas või aur

Inimene hingab sisse tootes sisalduvat ainet ja/või aine satub nahale või silma.

Ärritus, nahapõletik, nahapõletus, äge mürgistus või söövitav toime kopsudes või silmades

Kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained

Inimene manustab tootes sisalduvat ainet, nt pannes toote suhu ja/või aine satub nahale ja/või hingates sisse aine gaasi, auru või tolmu.

Vähktõbi, mutatsioonid, reproduktiivtoksiline toime

Mikrobioloogiline saastumine

Mikrobioloogiline saastumine

Inimene puutub saastunud tootega kokku, neelates selle alla, seda sisse hingates või naha kaudu.

Paikne või süsteemne nakkus

Toote kasutamisel tekkiv oht

Ebatervislik asend

Toote ehituse tõttu peab kasutaja selle kasutamiseks võtma ebatervisliku asendi.

Venitus, luu- ja lihaskonna vaevused

Ülepingutus

Toote ehituse tõttu on vaja selle kasutamisel rakendada märkimisväärset jõudu.

Nikastus või venitus, luu- ja lihaskonna vaevused

Anatoomiline ebasobivus

Toote ehituses ei ole arvestatud inimese anatoomiaga, mistõttu on seda raske või võimatu kasutada.

Nikastus või venitus

Välistab isikukaitsevahendite kasutamise

Toote ehituse tõttu on kaitsevahendeid kandval inimesel toodet raske käsitseda või kasutada.

Mitmesugused vigastused

Tahtmatu sisselülitamine/seismajätmine

Inimene võib toote kergesti sisse lülitada või seisma jätta, mis viib soovimatu tegevuseni.

Mitmesugused vigastused

Puudulik töötamine

Toote ehitus ajendab inimest vääralt tegutsema või kaitsefunktsiooniga toode ei paku oodatud kaitset.

Mitmesugused vigastused

Seismajätmise ebaõnnestumine

Inimene tahab toodet seisma jätta, kuid toode jätkab töötamist olukorras, kus seda ei soovita.

Mitmesugused vigastused

Ootamatu käivitumine

Toode lülitub välja elektrikatkestuse ajal, kuid hakkab uuesti tööle ohtlikul viisil.

Mitmesugused vigastused

Suutmatus toodet seisma jätta

Inimene ei ole hädaolukorras võimeline töötavat toodet seisma jätma.

Mitmesugused vigastused

Osad ei ole piisavalt sobivad

Inimene püüab toodet kokku monteerida, kuid peab kasutama selleks liiga palju jõudu ja toode puruneb või ei ole vastav osa piisavalt tugevasti kinnitatud ning tuleb toote kasutamise ajal lahti.

Nikastus või venitus, rebimis- või lõikehaav, muljumishaav, kinnijäämine

Kaitse puudub või ei ole nõuetekohane

Ohtlikud osad võivad olla inimesele kättesaadavad.

Mitmesugused vigastused

Ebapiisavad hoiatusmärgid ja sümbolid

Kasutaja ei märka hoiatusmärke ja/või ei saa aru sümbolitest.

Mitmesugused vigastused

Ebapiisavad hoiatussignaalid

Kasutaja ei näe või kuule (nähtavaid ja kuuldavaid) hoiatussignaale, mis põhjustab ohtlikke toiminguid.

Mitmesugused vigastused

NB! Käesolev tabel on üksnes suunav, tüüpilist vigastusstsenaariumi tuleks riskihindamise tegemisel kohandada. Kemikaalide, kosmeetikatoodete jms kohta on loodud spetsiaalsed riskihindamise suunised. Selliste toodete hindamiseks soovitatakse tungivalt kasutada neid erisuuniseid. Vt punkt 3.2.

Tabel 3

Vigastuse raskus

Sissejuhatus

Käesolevates riskihindamise suunistes eristatakse nelja vigastuse raskusastet. Oluline on mõista, et raskusastet tuleks hinnata täiesti objektiivselt. Selles etapis tuleb võrrelda eri vigastusstsenaariumide tõsidust ning kehtestada prioriteedid, mitte otsustada üksiku vigastuse vastuvõetavuse üle. Tarbijal on raske aktsepteerida iga vigastust, mida oleks saanud hõlpsasti vältida. Ametiasutused võivad siiski põhjendatult teha rohkem jõupingutusi pöördumatute tagajärgede ärahoidmiseks kui ajutise ebamugavuse vältimiseks.

Tagajärgede raskuse hindamiseks (raske vigastus või tervisekahjustus) võib leida objektiivseid kriteeriume ühest küljest meditsiinilise sekkumise ulatusest ning teisest küljest sellest, milline on järelmõju ohvri edasisele teovõimele. Mõlemaid võiks väljendada kuluna, kuid tervisekahjustuse tagajärgede hinda on raske määrata.

Neid kriteeriume kombineerides võib määratleda neli raskusastet:

| 1 | Vigastus või järelmõju, mis pärast esialgset ravi (esmaabi, mida tavaliselt ei osuta arst) ei piira olulisel määral inimese teovõimet ega põhjusta liigset valu. Järelmõju on täielikult pöörduv. |
| --- | --- |

1

Vigastus või järelmõju, mis pärast esialgset ravi (esmaabi, mida tavaliselt ei osuta arst) ei piira olulisel määral inimese teovõimet ega põhjusta liigset valu. Järelmõju on täielikult pöörduv.

| 2 | Vigastus või järelmõju, mille puhul võib olla vajalik külastada traumapunkti, kuid haiglaravi ei ole üldjuhul vajalik. Teovõime võib olla lühiajaliselt piiratud, kuid mitte üle kuue kuu ning vigastusest paranetakse peaaegu täielikult. |
| --- | --- |

2

Vigastus või järelmõju, mille puhul võib olla vajalik külastada traumapunkti, kuid haiglaravi ei ole üldjuhul vajalik. Teovõime võib olla lühiajaliselt piiratud, kuid mitte üle kuue kuu ning vigastusest paranetakse peaaegu täielikult.

| 3 | Vigastus või järelmõju, mis nõuab tavaliselt haiglaravi ning mis piirab teovõimet üle kuue kuu või põhjustab teovõime osalise või püsiva kaotuse. |
| --- | --- |

3

Vigastus või järelmõju, mis nõuab tavaliselt haiglaravi ning mis piirab teovõimet üle kuue kuu või põhjustab teovõime osalise või püsiva kaotuse.

| 4 | Vigastus või järelmõju, mis lõppeb või võib lõppeda surmaga, sealhulgas ajusurmaga; järelmõju, mis mõjutab paljunemisvõimet või avaldab mõju järglastele; jäseme tõsine/raske kaotus ja/või selle funktsioneerimise häire, mis põhjustab ligikaudu üle 10 %-lise puude. |
| --- | --- |

4

Vigastus või järelmõju, mis lõppeb või võib lõppeda surmaga, sealhulgas ajusurmaga; järelmõju, mis mõjutab paljunemisvõimet või avaldab mõju järglastele; jäseme tõsine/raske kaotus ja/või selle funktsioneerimise häire, mis põhjustab ligikaudu üle 10 %-lise puude.

Järgmises tabelis (mida tuleks käsitleda pigem suunava kui ettekirjutava või täielikuna) on esitatud näited kõigi nelja astme vigastuste kohta. Riikide vahel võib esineda erinevusi, mis on tingitud kultuurist või erinevast tervishoiusüsteemist ja rahastamiskorrast. Tabelis esitatud liigitusest kõrvale kaldumine mõjutab siiski riskide ühtset hindamist ELis, seega tuleks seda riskihindamise aruandes selgelt märkida ja põhjendada.

| Vigastuse liik | Vigastuse raskus |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Rebimis-, lõikehaav, rebend | Pindmine | Väline (sügav) (> 10 cm pikkune kehal)
  (> 5 cm pikkune näol), vajab õmblemist
  Kõõluse või liigese rebend
  Silmavalge või sarvkesta rebend | Nägemisnärv
  Kaelaarter
  Hingetoru
  Siseorganid | Kopsutoru
  Söögitoru
  Aort
  Seljaaju (alaosa)
  Siseorganite sügav rebend
  Kõrge seljaaju trauma
  Aju (tõsine kahjustus/talitushäire) |
| Muljumishaav (marrastus/põrutus, paistetus, turse) | Pindmine
  ≤ 25 cm2 näol
  ≤ 50 cm2 kehal | Suur
  > 25 cm2 näol
  > 50 cm2 kehal | Hingetoru
  Siseorganid (väiksed)
  Süda
  Aju
  Kops, veri ja õhk rindkeres | Ajutüvi
  Seljaaju vigastus, mis põhjustab halvatuse |
| Ajupõrutus | — | Väga lühiajaline teadvusekaotus (mõni minut) | Pikemaajalisem teadvusekaotus | Kooma |
| Kinnijäämine/pigistus | Kerge muljumine | — | (Vt vastavalt muljumise, lömastuse, luumurru, nihestuse, jäseme kaotuse tagajärge). | (Sama kui lämbumine/kägistus) |
| Nikastus, venitus, luu- ja lihaskonna vaevused | Jäsemed
  Liigesed
  Selgroog (muu kui nihestus või murd) | Põlvesidemete venitus | Sideme või kõõluse rebend
  Lihase rebend
  Lülisambavigastus | — |
| Nihestus | — | Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)
  Küünarnukk
  Lõualuu
  Hamba logisemine | Pahkluu
  Ranne
  Õlg
  Puus
  Põlv
  Selgroog | Selgroog |
| Luumurd | — | Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)
  Ranne
  Käsivars
  Ribi
  Rinnak
  Nina
  Hammas
  Lõualuu
  Silmaümbruse luud | Pahkluu
  Jalg (reieluu ja säär)
  Puus
  Reis
  Kolju
  Selgroog (kerge lülikehamurd)
  Lõualuu (raske vigastus)
  Kõri
  Ribide hulgimurd
  Veri või õhk rindkeres | Kael
  Selgroog |
| Lömastus | — | — | Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)
  Küünarnukk
  Pahkluu
  Ranne
  Küünarvars
  Jalg
  Õlg
  Hingetoru
  Kõri
  Vaagen | Seljaaju
  Kaela keskmine ja alumine osa
  Rindkere (tugev lömastus)
  Ajutüvi |
| Jäseme kaotus | — | — | Sõrm(ed)
  Varvas (varbad)
  Käsi
  Jalg
  Käevarre (osa)
  Jalg
  Silm | Mõlemad jäsemed |
| Torkehaav | Väike sügavus, üksnes nahk mõjutatud | Nahast sügavamal
  Kõhusein (organid ei ole vigastatud) | Silm
  Siseorganid
  Rindkere sein | Aort
  Süda
  Kopsutoru
  Siseorganite sügav vigastus (maks, neer, sisikond jne) |
| Manustamine | — | — | Siseorgani vigastus
  (Osutada samuti hingamistakistusele, kui allaneelatud ese jääb söögitorru kinni). | Siseorgani püsiv kahjustus |
| Sisemine hingamisteede takistus | — | — | Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole | Hapnikuvool ajju on blokeeritud, millel on püsivad tagajärjed |
| Lämbumine/kägistus | — | — | Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole | Surmaga lõppev lämbumine/kägistus |
| Uppumine | — | — | — | Surmaga lõppev uppumine |
| Põletushaav (kuuma aine tõttu), külmakahjustus (külma aine tõttu) või söövitushaav (keemilise aine tõttu) | 1. aste: kuni 100 % kehapinnast
  2. aste: 6 % kehapinnast | 2. aste: 6–15 % kehapinnast | 2. aste: 16–35 % kehapinnast või 3. aste: kuni 35 % kehapinnast.
  Sissehingamisel saadud kahjustus | 2. või 3. aste: > 35 % kehapinnast
  Sissehingamisel saadud kahjustus, mille puhul on vaja hingamisabi |
| Elektrišokk | (Vt ka tabeli põletuste osa, sest elektrivool võib põhjustada ka põletushaavu). | Lokaalne toime (lühiajaline kramp või lihase halvatus) | — | Surmav elektrilöök |
| Neuroloogilised häired | — | — | Esilekutsutud epilepsiahoog | — |
| Silmakahjustus, võõrkeha silmas | Ajutine valu silmas, ravi ei ole vaja | Ajutine nägemise kaotus | Osaline nägemise kaotus
  Püsiv nägemise kaotus (ühest silmast) | Püsiv nägemise kaotus (mõlemast silmast) |
| Kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas | Ajutine valu kõrvas, ravi ei ole vaja | Ajutine kuulmishäire | Osaline kuulmise kaotus
  Täielik kuulmise kaotus (ühest kõrvast) | Täielik kuulmise kaotus (mõlemast kõrvast) |
| Ainetest tingitud mürgistus (alla neelates, sisse hingates, naha kaudu) | Kõhulahtisus, oksendamine, lokaalsed sümptomid | Siseorgani, nt maksa, neeru pöörduv kahjustus, kerge hemolüütiline aneemia | Siseorgani, nt söögitoru, mao, maksa, neeru pöördumatu kahjustus, hemolüütiline aneemia, närvisüsteemi pöörduv kahjustus | Närvisüsteemi pöördumatu kahjustus
  Surm |
| Ärritus, nahapõletik, põletik või aine söövitav toime (sisse hingates, naha kaudu) | Lokaalne kerge ärritus | Pöörduv silmakahjustus
  Pöörduv süsteemne toime
  Põletikuline toime | Kopsud, hingamispuudulikkus, keemiline kopsupõletik
  Pöördumatu süsteemne toime
  Osaline nägemise kaotus
  Söövitav toime | Kopsud, vaja on hingamisabi
  Lämbumine |
| Allergiline reaktsioon või ülitundlikkuse põhjustamine | Kerge või lokaalne allergiline reaktsioon | Allergiline reaktsioon, levinud allergiline kontaktdermatiit | Tugeva ülitundlikkuse põhjustamine, kutsudes esile allergia mitme aine suhtes | Anafülaktiline reaktsioon, šokk
  Surm |
| Pikaajaline kahjustus ainete või kiirgusega kokkupuute tõttu | Kõhulahtisus, oksendamine, lokaalsed sümptomid | Siseorgani, nt maksa, neeru pöörduv kahjustus, kerge hemolüütiline aneemia | Närvisüsteemi kahjustus, nt orgaaniline psühhosündroom (OPS või krooniline toksiline entsefalopaatia). Siseorgani, nt söögitoru, mao, maksa, neeru pöördumatu kahjustus, hemolüütiline aneemia, närvisüsteemi pöörduv kahjustus | Vähk (leukeemia)
  Mõju paljunemisvõimele
  Mõju järglastele
  Kesknärvisüsteemi depressioon |
| Mikrobioloogiline nakkus | | Pöörduv kahjustus | Pöördumatu mõju | Pikaajalist haiglaravi nõudev nakkus, antibiootikumiresistentsed organismid
  Surm |

Vigastuse liik

Vigastuse raskus

1

2

3

4

Rebimis-, lõikehaav, rebend

Pindmine

Väline (sügav) (> 10 cm pikkune kehal)

(> 5 cm pikkune näol), vajab õmblemist

Kõõluse või liigese rebend

Silmavalge või sarvkesta rebend

Nägemisnärv

Kaelaarter

Hingetoru

Siseorganid

Kopsutoru

Söögitoru

Aort

Seljaaju (alaosa)

Siseorganite sügav rebend

Kõrge seljaaju trauma

Aju (tõsine kahjustus/talitushäire)

Muljumishaav (marrastus/põrutus, paistetus, turse)

Pindmine

≤ 25 cm2 näol

≤ 50 cm2 kehal

Suur

> 25 cm2 näol

> 50 cm2 kehal

Hingetoru

Siseorganid (väiksed)

Süda

Aju

Kops, veri ja õhk rindkeres

Ajutüvi

Seljaaju vigastus, mis põhjustab halvatuse

Ajupõrutus

—

Väga lühiajaline teadvusekaotus (mõni minut)

Pikemaajalisem teadvusekaotus

Kooma

Kinnijäämine/pigistus

Kerge muljumine

—

(Vt vastavalt muljumise, lömastuse, luumurru, nihestuse, jäseme kaotuse tagajärge).

(Sama kui lämbumine/kägistus)

Nikastus, venitus, luu- ja lihaskonna vaevused

Jäsemed

Liigesed

Selgroog (muu kui nihestus või murd)

Põlvesidemete venitus

Sideme või kõõluse rebend

Lihase rebend

Lülisambavigastus

—

Nihestus

—

Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)

Küünarnukk

Lõualuu

Hamba logisemine

Pahkluu

Ranne

Õlg

Puus

Põlv

Selgroog

Selgroog

Luumurd

—

Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)

Ranne

Käsivars

Ribi

Rinnak

Nina

Hammas

Lõualuu

Silmaümbruse luud

Pahkluu

Jalg (reieluu ja säär)

Puus

Reis

Kolju

Selgroog (kerge lülikehamurd)

Lõualuu (raske vigastus)

Kõri

Ribide hulgimurd

Veri või õhk rindkeres

Kael

Selgroog

Lömastus

—

—

Jäsemed (sõrm, varvas, käsi, jalg)

Küünarnukk

Pahkluu

Ranne

Küünarvars

Jalg

Õlg

Hingetoru

Kõri

Vaagen

Seljaaju

Kaela keskmine ja alumine osa

Rindkere (tugev lömastus)

Ajutüvi

Jäseme kaotus

—

—

Sõrm(ed)

Varvas (varbad)

Käsi

Jalg

Käevarre (osa)

Jalg

Silm

Mõlemad jäsemed

Torkehaav

Väike sügavus, üksnes nahk mõjutatud

Nahast sügavamal

Kõhusein (organid ei ole vigastatud)

Silm

Siseorganid

Rindkere sein

Aort

Süda

Kopsutoru

Siseorganite sügav vigastus (maks, neer, sisikond jne)

Manustamine

—

—

Siseorgani vigastus

(Osutada samuti hingamistakistusele, kui allaneelatud ese jääb söögitorru kinni).

Siseorgani püsiv kahjustus

Sisemine hingamisteede takistus

—

—

Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole

Hapnikuvool ajju on blokeeritud, millel on püsivad tagajärjed

Lämbumine/kägistus

—

—

Hapnikuvool ajju on blokeeritud, püsivaid tagajärgi ei ole

Surmaga lõppev lämbumine/kägistus

Uppumine

—

—

—

Surmaga lõppev uppumine

Põletushaav (kuuma aine tõttu), külmakahjustus (külma aine tõttu) või söövitushaav (keemilise aine tõttu)

1. aste: kuni 100 % kehapinnast

2. aste: 6 % kehapinnast

2. aste: 6–15 % kehapinnast

2. aste: 16–35 % kehapinnast või 3. aste: kuni 35 % kehapinnast.

Sissehingamisel saadud kahjustus

2. või 3. aste: > 35 % kehapinnast

Sissehingamisel saadud kahjustus, mille puhul on vaja hingamisabi

Elektrišokk

(Vt ka tabeli põletuste osa, sest elektrivool võib põhjustada ka põletushaavu).

Lokaalne toime (lühiajaline kramp või lihase halvatus)

—

Surmav elektrilöök

Neuroloogilised häired

—

—

Esilekutsutud epilepsiahoog

—

Silmakahjustus, võõrkeha silmas

Ajutine valu silmas, ravi ei ole vaja

Ajutine nägemise kaotus

Osaline nägemise kaotus

Püsiv nägemise kaotus (ühest silmast)

Püsiv nägemise kaotus (mõlemast silmast)

Kuulmiskahjustus, võõrkeha kõrvas

Ajutine valu kõrvas, ravi ei ole vaja

Ajutine kuulmishäire

Osaline kuulmise kaotus

Täielik kuulmise kaotus (ühest kõrvast)

Täielik kuulmise kaotus (mõlemast kõrvast)

Ainetest tingitud mürgistus (alla neelates, sisse hingates, naha kaudu)

Kõhulahtisus, oksendamine, lokaalsed sümptomid

Siseorgani, nt maksa, neeru pöörduv kahjustus, kerge hemolüütiline aneemia

Siseorgani, nt söögitoru, mao, maksa, neeru pöördumatu kahjustus, hemolüütiline aneemia, närvisüsteemi pöörduv kahjustus

Närvisüsteemi pöördumatu kahjustus

Surm

Ärritus, nahapõletik, põletik või aine söövitav toime (sisse hingates, naha kaudu)

Lokaalne kerge ärritus

Pöörduv silmakahjustus

Pöörduv süsteemne toime

Põletikuline toime

Kopsud, hingamispuudulikkus, keemiline kopsupõletik

Pöördumatu süsteemne toime

Osaline nägemise kaotus

Söövitav toime

Kopsud, vaja on hingamisabi

Lämbumine

Allergiline reaktsioon või ülitundlikkuse põhjustamine

Kerge või lokaalne allergiline reaktsioon

Allergiline reaktsioon, levinud allergiline kontaktdermatiit

Tugeva ülitundlikkuse põhjustamine, kutsudes esile allergia mitme aine suhtes

Anafülaktiline reaktsioon, šokk

Surm

Pikaajaline kahjustus ainete või kiirgusega kokkupuute tõttu

Kõhulahtisus, oksendamine, lokaalsed sümptomid

Siseorgani, nt maksa, neeru pöörduv kahjustus, kerge hemolüütiline aneemia

Närvisüsteemi kahjustus, nt orgaaniline psühhosündroom (OPS või krooniline toksiline entsefalopaatia). Siseorgani, nt söögitoru, mao, maksa, neeru pöördumatu kahjustus, hemolüütiline aneemia, närvisüsteemi pöörduv kahjustus

Vähk (leukeemia)

Mõju paljunemisvõimele

Mõju järglastele

Kesknärvisüsteemi depressioon

Mikrobioloogiline nakkus

Pöörduv kahjustus

Pöördumatu mõju

Pikaajalist haiglaravi nõudev nakkus, antibiootikumiresistentsed organismid

Surm

Tabel 4

Vigastuse raskuse ja tõenäosuse kombineerimisel saadud riskitase

| Kahju tekkimise tõenäosus toote ettenähtud kasutusaja jooksul | Vigastuse raskus |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Suur | > 50 % | S | T | T | T |
| | > 1/10 | K | T | T | T |
| > 1/100 | K | T | T | T |
| > 1/1 000 | V | S | T | T |
| > 1/10 000 | V | K | S | T |
| > 1/100 000 | V | V | K | S |
| > 1/1 000 000 | V | V | V | K |
| Väike | < 1/1 000 000 | V | V | V | V |

Kahju tekkimise tõenäosus toote ettenähtud kasutusaja jooksul

Vigastuse raskus

1

2

3

4

Suur

> 50 %

S

T

T

T

Image 4

> 1/10

K

T

T

T

> 1/100

K

T

T

T

> 1/1 000

V

S

T

T

> 1/10 000

V

K

S

T

> 1/100 000

V

V

K

S

> 1/1 000 000

V

V

V

K

Väike

< 1/1 000 000

V

V

V

V

| T – | Tõsine risk |
| --- | --- |
| S – | Suur risk |
| K – | Keskmine risk |
| V – | Väike risk |

T –

Tõsine risk

S –

Suur risk

K –

Keskmine risk

V –

Väike risk

Kasutatud terminid

Oht– ohuallikas, mis võib tingida vigastuse või kahjustuse. Ohu suuruse määramise vahendiks riskihindamises on võimaliku vigastuse või kahjustuse raskus.

Toote oht– toote omadustest tingitud oht.

Risk– ohu ja kahju tekke tõenäosuse tasakaalustatud kombinatsioon. Risk ei tähenda ohtu ega tõenäosust, vaid mõlemat korraga.

Riskihindamine– ohtude kindlakstegemise ja hindamise menetlus, mis koosneb kolmest etapist:

| — | ohu tõsiduse kindlakstegemine; |
| --- | --- |

—

ohu tõsiduse kindlakstegemine;

| — | tarbijale kõnealusest ohust tingitud vigastuse tekkimise tõenäosuse kindlaks määramine; |
| --- | --- |

—

tarbijale kõnealusest ohust tingitud vigastuse tekkimise tõenäosuse kindlaks määramine;

| — | ohu kombineerimine tõenäosusega. |
| --- | --- |

—

ohu kombineerimine tõenäosusega.

Riskitase– riski suurus. Seda hinnatakse järgmiste astmete abil: „tõsine”, „suur”, „keskmine” ja „väike”. Kui (kõrgeim) riskitase on kindlakstehtud, on riskihindamine lõppenud.

Riskijuhtimine– riskihindamisest eraldiseisvad järelmeetmed, mille abil püütakse riski vähendada või kõrvaldada.

6.   EFTA RIIKIDE RIIKLIKE RAPEXI KONTAKTPUNKTIDE ÜLESANDED JA ROLL

EFTA riikide riiklike RAPEXi kontaktpunktide ülesanded ja roll

EFTA riikide riiklike RAPEXi kontaktpunktide ülesanded ja roll vastavad ELi liikmesriikide RAPEXi kontaktpunktide ülesannetele ja rollile.

Nende roll ja ülesanded on esitatud RAPEXi suunistes, otsus 2010/15/EL.

Riiklikud valideerimisülesanded – EFTA riigid

Riiklikku valideerimismenetlust teostavad EFTA riikide riiklikud RAPEXi kontaktpunktid.

Valideerimismenetluses teatavad EMP EFTA riikide riiklikud RAPEXi kontaktpunktid ESA RAPEXi kontaktpunktile, et on esitatud teade või vastusteade, saates e-kirja ESA RAPEXi kontaktpunkti spetsiaalsesse postkasti: rapex@eftasurv.int. EFTA järelevalveamet on ESA RAPEXi kontaktpunkti kaudu pädev asutus, kes vaatab läbi EFTA riikide teated ja vastusteated, mis on saadetud vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 11 lõikele 2 ja artikli 12 lõigetele 1 ja 2, võttes arvesse EMP lepingu protokollist nr 1 tulenevaid kohandusi.

Kui 24 tunni jooksul pärast seda, kui EFTA riigi riiklik RAPEXi kontaktpunkt on saatnud e-posti teel teate ESA RAPEXi kontaktpunktile tööpäeval tööaja jooksul, (36) ei ole ESA RAPEXi kontaktpunkt saatnud vastusteadet või ettepanekut teate või vastusteate muutmiseks, kinnitatakse teade ning EFTA riigi riiklik RAPEXi kontaktpunkt saadab selle GRAS RAPEXi süsteemi kaudu Euroopa Komisjonile.

Kiireloomulistel juhtudel võtab EFTA riigi riiklik RAPEXi kontaktpunkt viivitamata otse ühendust ESA RAPEXi kontaktpunktiga veendumaks enne teate või vastusteate kinnitamist ja Euroopa Komisjonile saatmist, et ESA RAPEXi kontaktpunktil ei ole vastuväiteid GRAS RAPEXi süsteemi üles laaditava teate või vastusteate kohta.

EFTA riikide riiklikud RAPEXi kontaktpunktid ei kinnita ühelgi tingimusel teadet või vastusteadet ega saada seda Euroopa Komisjonile enne, kui on sellest ESA RAPEXi kontaktpunkti nõuetekohaselt teavitanud ning kontrollinud, et viimasel ei ole teate või vastusteate suhtes vastuväiteid.

Lisamärkused

Tehakse kõik jõupingutused tagamaks, et ESA ja EFTA riikide kontaktpunktid haldaksid RAPEXi süsteemi sujuvalt ja tõhusalt.

---

(1)  Tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise EFTA komitee, mida nimetati varem EFTA järelevalvekomiteed abistavaks EFTA tarbekaupade ohutuse komiteeks (mis loodi EFTA riikide alalise komitee 19. mai 1994. aasta otsusega nr 12/94/SC, mida on muudetud EFTA riikide alalise komitee 3. juuni 2004. aasta otsusega nr 3/2004/SC), loodi EFTA riikide alalise komitee 26. oktoobri 2012. aasta otsusega nr 4/2012/SC.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30) ei ole veel EMP lepingusse inkorporeeritud. Viited võimaluse kohta kohandada suuniseid, et võtta arvesse kõnealuse õigusakti artiklis 22 ette nähtud teavitamise korda, sõltuvad sellest, kas õigusakt inkorporeeritakse EMP lepingusse.

(3)  www.ec.europa/rapex.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu 1 lisa I peatüki punktis 13.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrus 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15p.

(7)  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu II lisa XXX peatüki punktis 1.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu II lisa XXX peatüki punktis 2.

(9)  Nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiiv 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17) Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu 2 lisa X peatüki punktis 7.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998). Õigusakt, millele on viidatud EMP lepingu II lisa XIX peatüki punktis 1.

(11)  Lisateavet tähtaegade kohta vt käesolevate suuniste punkt 3.10.

(12)  Lisateavet RAPEXi kontaktpunktide ja nende kohustuste kohta vt käesolevate suuniste punkt 5.1.

(13)  Lisateavet järelmeetmete kohta vt punkt 3.7.

(14)  Lisateavet teadete kohta, mis käsitlevad ohutusega seotud aspekte, mida on vaja arutada EMP tasandil, vt punktid 3.5.2 ja 3.8.1.

(15)  Lisateavet teadete kohta, mis käsitlevad ohutusega seotud aspekte, mida on vaja arutada ELi tasandil, vt punkti 3.1.2 alapunkt d ja punkt 3.8.1.

(16)  Lisateavet RAPEXi kaudu teatamise kriteeriumide kohta vt punkt 2.

(17)  Lisateavet RAPEXi rakenduse kaudu enne meetmete võtmist saadetud teadete kohta vt punkti 3.1.2 alapunkt b

(18)  Lisateavet teadete kohta, mis käsitlevad ohutusega seotud aspekte, mida on vaja arutada ELi tasandil, vt punkti 3.1.2 alapunkt d ja punkt 3.5.2.

(19)  Kõik suunistes osutatud tähtajad on väljendatud kalendripäevades.

(20)  Käesolevates lisades loetakse viidet komisjonile viitena EFTA järelevalveametile. Viiteid liikmesriikidele loetakse viidetena EFTA riikidele.

(21)  Benis, HG (1990): A Product Risk Assessment Nomograph („Toote riskihindamise nomograaf”), Uus-Meremaa tarbijakaitseministeeriumi tellimusel koostatud aruanne, veebruar 1990. Tsiteeritud: Euroopa Komisjon (2005) Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices, („Lähenemisviiside ja meetodite võrdleva loendi kehtestamine, mida täitevasutused kasutavad selliste tarbekaupade ohutuse hindamiseks, mis kuuluvad üldist tooteohutust ning parimate tavade kindlakstegemist käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse”). Aruande on koostanud Risk & Policy Analysts (RPA), London, Norfolk, Ühendkuningriik.

(22)  Belgia ametiasutuste kasutatav meetod. Tsiteeritud: Euroopa Komisjon (2005) Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices („Lähenemisviiside ja meetodite võrdleva loendi kehtestamine, mida täitevasutused kasutavad selliste tarbekaupade ohutuse hindamiseks, mis kuuluvad üldist tooteohutust ning parimate tavade kindlakstegemist käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse”). Aruande on koostanud Risk & Policy Analysts (RPA), London, Norfolk, Ühendkuningriik.

(23)  Otsus 2004/418/EÜ.

(24)  Direktiiv 2001/95/EÜ.

(25)  Kinney GF, Wiruth, AD (1976), Practical risk analysis for safety management („Praktiline riskianalüüs ohutusjuhtimise jaoks”). China Lake, CA: NWC Technical Publication 5865, Naval Weapons Center, California, juuni 1976.

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/idbpa/.

(27)  NB! Katsetulemuse võrdlemisel piirväärtusega tuleb alati arvesse võtta määramatust. Vt nt

| — | „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food and feed legislation” („Aruanne analüüsitulemuste, mõõtemääramatuse, saagisetegurite ning EL toidu- ja söödaalaste õigusaktide sätete vahelise seose kohta”), http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf; |
| --- | --- |

—

„Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food and feed legislation” („Aruanne analüüsitulemuste, mõõtemääramatuse, saagisetegurite ning EL toidu- ja söödaalaste õigusaktide sätete vahelise seose kohta”), http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf;

| — | Koondaruanne „Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC” („Töödokumendi koostamine direktiiviga 93/99/EMÜ ette nähtud õigusnormide ja laborite kvaliteedistandardite ühtse tõlgenduse toetamiseks”), http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf. |
| --- | --- |

—

Koondaruanne „Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC” („Töödokumendi koostamine direktiiviga 93/99/EMÜ ette nähtud õigusnormide ja laborite kvaliteedistandardite ühtse tõlgenduse toetamiseks”), http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf.

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(29)  Komisjoni 22. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 552/2009, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 164, 26.6.2009, lk 7).

(30)  Standard EN 71–1:2005, jagu 8.2+A6:2008.

(31)  Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ (liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta ) artikli 7a lõike 1 punkt d (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169).

(32)  Määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus). Juhenddokumendid REACHi kohta, vt http://echa.europa.eu/.

(33)  Euroopa Kemikaaliamet (2008). „The Guidance on Information Requirements and Chemical Safety Assessment” („Teabe esitamise nõuete ja kemikaalide ohutuse hindamise suunised”); http://guidance.echa.europa.eu/docs/guidance_document/information_requirements_en.htm.

(34)  Tarbekaupade teaduskomitee, „The SCCP's Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation” („Tarbekaupade teaduskomitee märkused kosmeetikatoodete koostisainete uurimise ja nende ohutuse hindamise suuniste kohta”), 6. parandatud trükk, 19. detsember 2006. http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_03j.pdf.

(35)  Vt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 2 punktis b sätestatud „ohutu toote” mõiste.

(36)  
  „Tööpäev” on esmaspäevast reedeni, välja arvatud järelevalveameti riiklikud pühad, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, ning „tööaeg” on 07.00 –16.30 GMT + 1. Kui ESA RAPEXi kontaktpunkt saab teate väljaspool tööaega, näiteks riiklikul pühal, laupäeval või pühapäeval või reedel kell 17.00 GMT + 1, algab ESA RAPEXi kontaktpunkti vastuse 24h tähtaeg järgmise tööpäeva järgmisest töötunnist, pärast teate reaalset kättesaamist.

---

| 7.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 92/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 92/68

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 277/15/COL,

6. juuli 2015,

teatavate Posten Norge AS logistikateenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast [2016/488]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVI lisa punktis 4 osutatud õigusakti, millega sätestatakse riigihankelepingute sõlmimise kord kommunaalteenuste sektoris (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused), (1) eriti selle artikli 30 lõikeid 1, 5 ja 6,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle protokolli 1 artikleid 1 ja 3,

võttes arvesse järelevalveameti 19. aprilli 2012. aasta otsust, millega tehakse riigihangete eest vastutavale liikmele ülesandeks võtta vastu teatavad otsused riigihangete valdkonnas (otsus nr 136/12/COL),

olles konsulteerinud EFTA riigihangete komiteega,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

| (1) | Pärast teavitamisele eelnenud läbirääkimisi sai järelevalveamet 20. märtsi 2015. aasta kirjas (2) ettevõtjalt Posten Norge AS (edaspidi „Norra Post”) taotluse võtta vastu otsus direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldatavuse kohta teatavate logistikateenuste suhtes. Järelevalveamet teavitas Norrat taotluse saamisest (3). Pärast järelevalveametiga konsulteerimist muutis Norra Post 1. juuni 2015. aasta kirjas (4) taotluse ulatust. Järelevalveamet konsulteeris 10. juuni 2015. aasta kirjades EFTA riigihangete komiteega ning palus esitada oma seisukoht kirjaliku menetluse teel (5). 26. juunil 2015 esitas EFTA riigihangete komitee järelevalveameti otsuse eelnõu kohta ühehäälselt vastu võetud heakskiitva arvamuse (6). |
| --- | --- |

(1)

Pärast teavitamisele eelnenud läbirääkimisi sai järelevalveamet 20. märtsi 2015. aasta kirjas (2) ettevõtjalt Posten Norge AS (edaspidi „Norra Post”) taotluse võtta vastu otsus direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldatavuse kohta teatavate logistikateenuste suhtes. Järelevalveamet teavitas Norrat taotluse saamisest (3). Pärast järelevalveametiga konsulteerimist muutis Norra Post 1. juuni 2015. aasta kirjas (4) taotluse ulatust. Järelevalveamet konsulteeris 10. juuni 2015. aasta kirjades EFTA riigihangete komiteega ning palus esitada oma seisukoht kirjaliku menetluse teel (5). 26. juunil 2015 esitas EFTA riigihangete komitee järelevalveameti otsuse eelnõu kohta ühehäälselt vastu võetud heakskiitva arvamuse (6).

2

3

4

5

6

| (2) | Norra Posti muudetud taotlus käsitleb järgmisi Norra Posti määratletud logistikateenuseid:






  a) | riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused – Norra ettevõtjate poolt Norra ettevõtjatele saadetud alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamine (sealhulgas riiki sissetulevad postipakid, mida Norra postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja toimetab kätte välisriigis asuva postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja nimel); |
| --- | --- | --- |

(2)

Norra Posti muudetud taotlus käsitleb järgmisi Norra Posti määratletud logistikateenuseid:

a)

riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused – Norra ettevõtjate poolt Norra ettevõtjatele saadetud alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamine (sealhulgas riiki sissetulevad postipakid, mida Norra postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja toimetab kätte välisriigis asuva postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja nimel);

| b) | rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid) – Norra ettevõtjate poolt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetud alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamine; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid) – Norra ettevõtjate poolt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetud alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamine;

| c) | riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress) – postipakkide ja kaupade kättetoimetamine Norra ettevõtjatele, kusjuures kättetoimetamine on tagatud järgmisel päeval enne kindlaksmääratud tähtaega; |
| --- | --- |

c)

riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress) – postipakkide ja kaupade kättetoimetamine Norra ettevõtjatele, kusjuures kättetoimetamine on tagatud järgmisel päeval enne kindlaksmääratud tähtaega;

| d) | rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid) – postipakkide kiirtransport Norrasse ja Norrast välja; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid) – postipakkide kiirtransport Norrasse ja Norrast välja;

| e) | kauba (ühend- või üldveos) ekspedeerimine – 35 kuni 2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamine terminalide võrgustiku kaudu, välja arvatud postipakid ning termo- ja mahtlasti transport, kusjuures samale saajale toimetatakse kätte mitu kaubaühikut; |
| --- | --- |

e)

kauba (ühend- või üldveos) ekspedeerimine – 35 kuni 2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamine terminalide võrgustiku kaudu, välja arvatud postipakid ning termo- ja mahtlasti transport, kusjuures samale saajale toimetatakse kätte mitu kaubaühikut;

| f) | kauba (osaveos) ekspedeerimine – 2 500 kg või enam kaaluvate kaupade kättetoimetamine, mida ei käidelda terminalides, vaid transporditakse maanteed või raudteed mööda, välja arvatud termo- ja mahtlasti transport. |
| --- | --- |

f)

kauba (osaveos) ekspedeerimine – 2 500 kg või enam kaaluvate kaupade kättetoimetamine, mida ei käidelda terminalides, vaid transporditakse maanteed või raudteed mööda, välja arvatud termo- ja mahtlasti transport.

| (3) | Taotlusele on lisatud riigi konkurentsiameti ehk Konkurransetilsynet'i (edaspidi „Norra konkurentsiamet”) aruanne, milles järeldati, et Norra Post oli hästi avatud konkurentsile kõikidel turgudel, millest on järelevalveametile teatatud. |
| --- | --- |

(3)

Taotlusele on lisatud riigi konkurentsiameti ehk Konkurransetilsynet'i (edaspidi „Norra konkurentsiamet”) aruanne, milles järeldati, et Norra Post oli hästi avatud konkurentsile kõikidel turgudel, millest on järelevalveametile teatatud.

II.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (4) | Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikega 1 nähakse ette vabastus riigihanke-eeskirjade täitmisest olukordades, kus turuosalised tegutsevad konkurentsikeskkonnas. Direktiivi artikli 30 lõige 1 näeb ette, et:
  „Lepingutele artiklites 3–7 mainitud tegevuse võimaldamiseks ei kohaldata käesolevat direktiivi, kui liikmesriigis, kus neid täidetakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.” |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikega 1 nähakse ette vabastus riigihanke-eeskirjade täitmisest olukordades, kus turuosalised tegutsevad konkurentsikeskkonnas. Direktiivi artikli 30 lõige 1 näeb ette, et:

„Lepingutele artiklites 3–7 mainitud tegevuse võimaldamiseks ei kohaldata käesolevat direktiivi, kui liikmesriigis, kus neid täidetakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.”

| (5) | Direktiivi artikli 30 lõikes 1 on sätestatud kaks nõuet, mis peavad olema täidetud enne, kui järelevalveamet võib teha erandi artikli 30 lõikes 5 sätestatud nõudest, võttes arvesse direktiivi artikli 30 lõiget 6. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi artikli 30 lõikes 1 on sätestatud kaks nõuet, mis peavad olema täidetud enne, kui järelevalveamet võib teha erandi artikli 30 lõikes 5 sätestatud nõudest, võttes arvesse direktiivi artikli 30 lõiget 6.

| (6) | Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 esimene nõue on, et tegevus toimuks turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Vastavalt direktiivi artikli 30 lõikele 3 peetakse juurdepääsu turule mittepiiratuks, kui liikmesriik on kohaldanud ja rakendanud sektori või selle osa avamist käsitlevaid asjakohaseid EMP õigusakte. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 esimene nõue on, et tegevus toimuks turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Vastavalt direktiivi artikli 30 lõikele 3 peetakse juurdepääsu turule mittepiiratuks, kui liikmesriik on kohaldanud ja rakendanud sektori või selle osa avamist käsitlevaid asjakohaseid EMP õigusakte.

| (7) | Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõige 5 võimaldab järelevalveametil võtta hankijate palvel vastu artikli 30 lõiget 1 kohaldavaid otsuseid, kui seda näevad ette asjaomase liikmesriigi seadused. Norra puhul on see nõue täidetud. Direktiiv 2004/17/EÜ võeti Norra õigusesse üle 16. juuli 1999. aasta riigihangete seadusega nr 69 (7) ning 7. aprilli 2006. aasta määrusega nr 403 tarnesektorite (vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenused) riigihanke eeskirjade kohta (8). Määruse nr 403 §-s 15–1 on sätestatud, millistel tingimustel ja millises korras saab direktiivi artiklit 30 Norra hankijate suhtes kohaldada. Määruses nr 403 on sätestatud, et hankijad võivad taotleda järelevalveametilt otsust, kas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõiget 1 saab kohaldada asjaomase tegevuse suhtes Norras. Enne taotluse esitamist võivad hankijad vajaduse korral küsida riigi konkurentsiametilt arvamust. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõige 5 võimaldab järelevalveametil võtta hankijate palvel vastu artikli 30 lõiget 1 kohaldavaid otsuseid, kui seda näevad ette asjaomase liikmesriigi seadused. Norra puhul on see nõue täidetud. Direktiiv 2004/17/EÜ võeti Norra õigusesse üle 16. juuli 1999. aasta riigihangete seadusega nr 69 (7) ning 7. aprilli 2006. aasta määrusega nr 403 tarnesektorite (vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenused) riigihanke eeskirjade kohta (8). Määruse nr 403 §-s 15–1 on sätestatud, millistel tingimustel ja millises korras saab direktiivi artiklit 30 Norra hankijate suhtes kohaldada. Määruses nr 403 on sätestatud, et hankijad võivad taotleda järelevalveametilt otsust, kas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõiget 1 saab kohaldada asjaomase tegevuse suhtes Norras. Enne taotluse esitamist võivad hankijad vajaduse korral küsida riigi konkurentsiametilt arvamust.

7

8

| (8) | Käesoleva taotluse puhul on vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikele 3 asjakohane EMP õigusakt direktiivi 2004/17/EÜ XI lisa punktis F osutatud õigusakt, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ (9). Norra võttis siseriiklikku õigusesse üle direktiivi 97/67/EÜ ning selle esimesed muudatused, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/39/EÜ muudatustega (10). Direktiivi 97/67/EÜ viimaseid muudatusi, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/6/EÜ muudatustega, (11) ei ole aga veel tänaseni Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud. Direktiivi 97/67/EÜ viimased muudatused ei mõjuta siiski taotlusega hõlmatud tegevusi ja seega ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 3 sätestatud eelduse täitmiseks ühtegi õiguslikku takistust. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva taotluse puhul on vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikele 3 asjakohane EMP õigusakt direktiivi 2004/17/EÜ XI lisa punktis F osutatud õigusakt, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ (9). Norra võttis siseriiklikku õigusesse üle direktiivi 97/67/EÜ ning selle esimesed muudatused, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/39/EÜ muudatustega (10). Direktiivi 97/67/EÜ viimaseid muudatusi, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/6/EÜ muudatustega, (11) ei ole aga veel tänaseni Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud. Direktiivi 97/67/EÜ viimased muudatused ei mõjuta siiski taotlusega hõlmatud tegevusi ja seega ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 3 sätestatud eelduse täitmiseks ühtegi õiguslikku takistust.

9

10

11

| (9) | Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 teine nõue on, et EFTA riigis, kus asjaomane tegevus toimub, oleks see tegevus otseselt avatud konkurentsile. Küsimus, kas tegevus on otse avatud konkurentsile, lahendatakse „kriteeriumide põhjal, mis vastavad konkurentsi käsitlevatele asutamislepingu sätetele, nagu asjaomaste kaupade või teenuste omadused, alternatiivsete kaupade või teenuste olemasolu, hinnad ja mitme kõnealuseid kaupu või teenuseid pakkuva tarnija tegelik või võimalik kohalolek turul” (12). |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 teine nõue on, et EFTA riigis, kus asjaomane tegevus toimub, oleks see tegevus otseselt avatud konkurentsile. Küsimus, kas tegevus on otse avatud konkurentsile, lahendatakse „kriteeriumide põhjal, mis vastavad konkurentsi käsitlevatele asutamislepingu sätetele, nagu asjaomaste kaupade või teenuste omadused, alternatiivsete kaupade või teenuste olemasolu, hinnad ja mitme kõnealuseid kaupu või teenuseid pakkuva tarnija tegelik või võimalik kohalolek turul” (12).

12

| (10) | Otsest avatust konkurentsile hinnatakse mitmesuguste näitajate põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Teine kriteerium on kõnealuste turgude kontsentratsioon (13). Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära. Kuna käesolevas otsuses käsitletavate tegevuste tingimused on erinevad, hinnatakse iga asjaomast tegevust või turgu eraldi. |
| --- | --- |

(10)

Otsest avatust konkurentsile hinnatakse mitmesuguste näitajate põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletud turgude puhul tuleks ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa asjaomasel turul. Teine kriteerium on kõnealuste turgude kontsentratsioon (13). Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse kõnealuse sektori eripära. Kuna käesolevas otsuses käsitletavate tegevuste tingimused on erinevad, hinnatakse iga asjaomast tegevust või turgu eraldi.

13

| (11) | Ehkki teatavatel juhtudel võidakse ette näha turu eri määratlusi, puudub vajadus asjaomase turu täpse määratluse järele, sest mitmeid Norra Posti kirjas loetletud teenuseid käsitletakse sellises ulatuses, et hindamise tulemus jääb samaks, olenemata sellest, kas lähtutakse kitsast või laiemast määratlusest. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki teatavatel juhtudel võidakse ette näha turu eri määratlusi, puudub vajadus asjaomase turu täpse määratluse järele, sest mitmeid Norra Posti kirjas loetletud teenuseid käsitletakse sellises ulatuses, et hindamise tulemus jääb samaks, olenemata sellest, kas lähtutakse kitsast või laiemast määratlusest.

| (12) | Käesolev otsus tehakse ainuüksi direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohase erandi tegemiseks ja see ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus tehakse ainuüksi direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohase erandi tegemiseks ja see ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

III.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (13) | Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad teenused on avatud konkurentsile (turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 tähenduses) sel määral, et ka direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumise. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks silmas pidada, et käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletavad teenused on avatud konkurentsile (turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 tähenduses) sel määral, et ka direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud hankelepinguid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumise.

| (14) | Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et määratletud turgudel tegutseb tavaliselt mitu logistikateenuste pakkujat. Käesoleva otsuse puhul ja ilma konkurentsiõiguse üldisemat kohaldamist piiramata hinnatakse konkurentsile avatuse analüüsis üksnes seda, kas Norra Posti tegevused on praegu avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. |
| --- | --- |

(14)

Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et määratletud turgudel tegutseb tavaliselt mitu logistikateenuste pakkujat. Käesoleva otsuse puhul ja ilma konkurentsiõiguse üldisemat kohaldamist piiramata hinnatakse konkurentsile avatuse analüüsis üksnes seda, kas Norra Posti tegevused on praegu avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.

| (15) | Nagu eespool selgitatud, peab järelevalveamet tegema kindlaks, kas asjaomased tegevused on otseselt avatud konkurentsile. Selleks analüüsis järelevalveamet Norra Posti esitatud tõendeid ning Norra konkurentsiameti, Norra Posti konkurentide ja klientide esitatud teavet. Tuleb märkida, et turuosa ja turu kontsentratsiooni hindamisel tugines järelevalveamet eelkõige Norra Posti esitatud turuandmetele. Mõned andmed said kinnitust järelevalveameti turuteabe kogumise käigus, kuid kõikidele turuosa andmetele ei suutnud järelevalveamet kinnitust saada. |
| --- | --- |

(15)

Nagu eespool selgitatud, peab järelevalveamet tegema kindlaks, kas asjaomased tegevused on otseselt avatud konkurentsile. Selleks analüüsis järelevalveamet Norra Posti esitatud tõendeid ning Norra konkurentsiameti, Norra Posti konkurentide ja klientide esitatud teavet. Tuleb märkida, et turuosa ja turu kontsentratsiooni hindamisel tugines järelevalveamet eelkõige Norra Posti esitatud turuandmetele. Mõned andmed said kinnitust järelevalveameti turuteabe kogumise käigus, kuid kõikidele turuosa andmetele ei suutnud järelevalveamet kinnitust saada.

Turu määratlus – tooteturg

Turu määratlus – tooteturg

| (16) | Vastavalt Euroopa Komisjoni otsustuspraktikale konkurentsiõigusega seotud juhtudel (14) ning pakiteenuseid puudutavatel direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohaste väljajätmistega seotud juhtudel, (15) on taotleja eristanud asjaomaseid turge järgmiselt:






  a) | standard- ja ekspresspakiteenused vastavalt saadetise ajatundlikkusele; |
| --- | --- | --- |

(16)

Vastavalt Euroopa Komisjoni otsustuspraktikale konkurentsiõigusega seotud juhtudel (14) ning pakiteenuseid puudutavatel direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohaste väljajätmistega seotud juhtudel, (15) on taotleja eristanud asjaomaseid turge järgmiselt:

14

15

a)

standard- ja ekspresspakiteenused vastavalt saadetise ajatundlikkusele;

| b) | riigisisesed ja rahvusvahelised pakiteenused; |
| --- | --- |

b)

riigisisesed ja rahvusvahelised pakiteenused;

| c) | ettevõtjalt tarbijale suunatud ning ettevõtjatevahelised pakiteenused, ning |
| --- | --- |

c)

ettevõtjalt tarbijale suunatud ning ettevõtjatevahelised pakiteenused, ning

| d) | postipakkide ja kauba kättetoimetamine vastavalt kaalule, mõõtmetele ja käitlemiseks vajalikele seadmetele. |
| --- | --- |

d)

postipakkide ja kauba kättetoimetamine vastavalt kaalule, mõõtmetele ja käitlemiseks vajalikele seadmetele.

Turu määratlus – geograafiline turg

Turu määratlus – geograafiline turg

| (17) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on leidnud eri konkurentsialastes otsustes, (16) kuid ka seoses direktiivi 2004/17/EÜ artikliga 30, (17) et riigisiseste ja rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste, riigisiseste ja rahvusvaheliste ekspressteenuste ning üld-/ühendveose (ehk kergkauba) ning osaveose teenuste geograafilised turud olid riikliku ulatusega. Mõne sellise turu puhul on komisjon kaalunud, kas need võiksid ulatuda üle riigi piiride, kuid ei ole siiski sellekohast otsust teinud (18). Selline jaotus põhineb peamiselt asjaolul, et neid teenuseid osutatakse liikmesriigi tasandil. Taotluse esitaja seisukoht on kooskõlas komisjoni eelnimetatud praktikaga. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on leidnud eri konkurentsialastes otsustes, (16) kuid ka seoses direktiivi 2004/17/EÜ artikliga 30, (17) et riigisiseste ja rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste, riigisiseste ja rahvusvaheliste ekspressteenuste ning üld-/ühendveose (ehk kergkauba) ning osaveose teenuste geograafilised turud olid riikliku ulatusega. Mõne sellise turu puhul on komisjon kaalunud, kas need võiksid ulatuda üle riigi piiride, kuid ei ole siiski sellekohast otsust teinud (18). Selline jaotus põhineb peamiselt asjaolul, et neid teenuseid osutatakse liikmesriigi tasandil. Taotluse esitaja seisukoht on kooskõlas komisjoni eelnimetatud praktikaga.

16

17

18

| (18) | Norra konkurentsiamet on jõudnud järeldusele, et asjaomase turu täpse geograafilise määratluse võib jätta lahtiseks, kuna olenemata kitsamast või laiemast määratlusest on analüüsi tulemus sama (19). |
| --- | --- |

(18)

Norra konkurentsiamet on jõudnud järeldusele, et asjaomase turu täpse geograafilise määratluse võib jätta lahtiseks, kuna olenemata kitsamast või laiemast määratlusest on analüüsi tulemus sama (19).

19

| (19) | Võttes arvesse, et käesoleval juhul puuduvad tõendid turgude suurema või väiksema geograafilise ulatuse kohta, käsitab järelevalveamet käesolevas otsuses direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata asjaomaste geograafiliste turgudena Norra territooriumi. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse, et käesoleval juhul puuduvad tõendid turgude suurema või väiksema geograafilise ulatuse kohta, käsitab järelevalveamet käesolevas otsuses direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata asjaomaste geograafiliste turgudena Norra territooriumi.

| (20) | Küsimusi käsitletakse üksikasjalikumalt allpool Norra Posti teatatud tooteturgude alusel. |
| --- | --- |

(20)

Küsimusi käsitletakse üksikasjalikumalt allpool Norra Posti teatatud tooteturgude alusel.

1.1.   Riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg

Riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg

1.1.1.   Asjaomane tooteturg

Asjaomane tooteturg

| (21) | Taotleja väidab, et riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turgu tuleks määratleda alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamisena ettevõtjate vahel Norras (sealhulgas riiki sissetulevad postipakid, mida Norra postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja toimetab kätte välisriigis asuva postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja nimel) (20). |
| --- | --- |

(21)

Taotleja väidab, et riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turgu tuleks määratleda alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamisena ettevõtjate vahel Norras (sealhulgas riiki sissetulevad postipakid, mida Norra postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja toimetab kätte välisriigis asuva postiettevõtja või logistikateenuste pakkuja nimel) (20).

20

| (22) | Järelevalveamet leidis oma otsuses Posten Norge/Privpak juhtumis, (21) et ettevõtjatevahelist pakiteenust kasutavad ärikliendid, kes soovivad, et saadetised toimetataks otse teise ettevõtjani tööpäeva jooksul. Äriklientide jaoks on aeg oluline ning nad on valmis selliste teenuste eest maksma märkimisväärselt kõrgemat hinda. Järelevalveamet tegi kindlaks, et ettevõtjatevaheline pakiteenus on oma laadi, hindade ja kavandatud kasutuse poolest ettevõtjatelt tarbijatele saadetavate postipakkide kättetoimetamise teenusega võrreldes erinev (22). See järeldus on kooskõlas komisjoni praktikaga, mille kohaselt on komisjon määratlenud postipakkide kättetoimetamise turud eraldi äriklientidele ja eraklientidele, sest ettevõtjatelt ettevõtjatele ja ettevõtjatelt tarbijatele saadetavate postipakkide kättetoimetamise teenuseid ei peeta üksteisega asendatavateks (23). |
| --- | --- |

(22)

Järelevalveamet leidis oma otsuses Posten Norge/Privpak juhtumis, (21) et ettevõtjatevahelist pakiteenust kasutavad ärikliendid, kes soovivad, et saadetised toimetataks otse teise ettevõtjani tööpäeva jooksul. Äriklientide jaoks on aeg oluline ning nad on valmis selliste teenuste eest maksma märkimisväärselt kõrgemat hinda. Järelevalveamet tegi kindlaks, et ettevõtjatevaheline pakiteenus on oma laadi, hindade ja kavandatud kasutuse poolest ettevõtjatelt tarbijatele saadetavate postipakkide kättetoimetamise teenusega võrreldes erinev (22). See järeldus on kooskõlas komisjoni praktikaga, mille kohaselt on komisjon määratlenud postipakkide kättetoimetamise turud eraldi äriklientidele ja eraklientidele, sest ettevõtjatelt ettevõtjatele ja ettevõtjatelt tarbijatele saadetavate postipakkide kättetoimetamise teenuseid ei peeta üksteisega asendatavateks (23).

21

22

23

| (23) | Taotleja teeb vahet ka ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turul ja kaubaveo turul, sest need erinevad käitlemise ja hindade poolest. Ettevõtjatevaheliste teenuste osutajate postipakkide sorteerimisliinide puhul kehtivad kaalupiirangud, mis tähendab seda, et postipakki peab suutma tõsta üks inimene ja see peab olema käsitsetav masinaga. Taotleja väidab, et üle 35 kg ja alla selle kaaluvaid pakke ei sorteerita samas sorteerimiskeskuses ning et teenuseosutajad rakendavad kaalupiiranguid vahemikus 30–35 kg (24). |
| --- | --- |

(23)

Taotleja teeb vahet ka ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turul ja kaubaveo turul, sest need erinevad käitlemise ja hindade poolest. Ettevõtjatevaheliste teenuste osutajate postipakkide sorteerimisliinide puhul kehtivad kaalupiirangud, mis tähendab seda, et postipakki peab suutma tõsta üks inimene ja see peab olema käsitsetav masinaga. Taotleja väidab, et üle 35 kg ja alla selle kaaluvaid pakke ei sorteerita samas sorteerimiskeskuses ning et teenuseosutajad rakendavad kaalupiiranguid vahemikus 30–35 kg (24).

24

| (24) | See on kooskõlas komisjoni praktikaga, mille kohaselt määratleti eraldi tooteturg väikepakkide kättetoimetamise teenuste jaoks. Leiti, et väikepakkide kättetoimetamise teenus on eraldi tooteturg, mille puhul 31,5 kg tundus olevat mõistlik piir, et eristada väikepakke kaubaveostest. Seda põhjusel, et kaubaveoseid ja väikepakke transporditakse tavaliselt eri ülesehitusega taristute kaudu. Ühe hiljutise juhtumiga seoses tegi komisjon turu-uuringu, kus enamik vastajaid kinnitas, et sektoris ei ole ühtset kaalupiirangut, mille alusel saab kindlaks teha, millised pakid tuleb jaotada väikepakkide jaotusvõrgu kaudu. Enamik konkurente nimetas siiski kaalupiirangud, mis jäid vahemikku 25–35 kg (25). |
| --- | --- |

(24)

See on kooskõlas komisjoni praktikaga, mille kohaselt määratleti eraldi tooteturg väikepakkide kättetoimetamise teenuste jaoks. Leiti, et väikepakkide kättetoimetamise teenus on eraldi tooteturg, mille puhul 31,5 kg tundus olevat mõistlik piir, et eristada väikepakke kaubaveostest. Seda põhjusel, et kaubaveoseid ja väikepakke transporditakse tavaliselt eri ülesehitusega taristute kaudu. Ühe hiljutise juhtumiga seoses tegi komisjon turu-uuringu, kus enamik vastajaid kinnitas, et sektoris ei ole ühtset kaalupiirangut, mille alusel saab kindlaks teha, millised pakid tuleb jaotada väikepakkide jaotusvõrgu kaudu. Enamik konkurente nimetas siiski kaalupiirangud, mis jäid vahemikku 25–35 kg (25).

25

| (25) | Peale selle on Norra Post seisukohal, et riigisisesed ja rahvusvahelised ettevõtjatevahelised pakiteenused moodustavad kaks eraldi tooteturgu. Rahvusvaheliste väljaminevate postipakkide kättetoimetamine eeldab tavaliselt kaht teenusepakkujat ja eri taristuid (26). See on kooskõlas komisjoni otsustega, mille puhul eristatakse riigisiseseid ja rahvusvahelisi väikepakkide kättetoimetamise teenuseid (27). |
| --- | --- |

(25)

Peale selle on Norra Post seisukohal, et riigisisesed ja rahvusvahelised ettevõtjatevahelised pakiteenused moodustavad kaks eraldi tooteturgu. Rahvusvaheliste väljaminevate postipakkide kättetoimetamine eeldab tavaliselt kaht teenusepakkujat ja eri taristuid (26). See on kooskõlas komisjoni otsustega, mille puhul eristatakse riigisiseseid ja rahvusvahelisi väikepakkide kättetoimetamise teenuseid (27).

26

27

| (26) | Taotleja käsitab riigisisest ettevõtjatevahelist pakiteenust ja rahvusvahelist sissetulevate postipakkide kättetoimetamise teenust ühe ja sama turu osana. Komisjon on teinud mitu otsust, kus rahvusvahelist sissetulevate postipakkide kättetoimetamise teenust käsitati siseturu osana (28). See, kas neid turge käsitatakse eraldiseisva või ühe ja sama turu osana, ei mõjuta lõplikku hinnangut – seega käesoleva otsuse raames turgu täpsemalt ei piiritleta ning asjaomase turu täpse määratluse võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

(26)

Taotleja käsitab riigisisest ettevõtjatevahelist pakiteenust ja rahvusvahelist sissetulevate postipakkide kättetoimetamise teenust ühe ja sama turu osana. Komisjon on teinud mitu otsust, kus rahvusvahelist sissetulevate postipakkide kättetoimetamise teenust käsitati siseturu osana (28). See, kas neid turge käsitatakse eraldiseisva või ühe ja sama turu osana, ei mõjuta lõplikku hinnangut – seega käesoleva otsuse raames turgu täpsemalt ei piiritleta ning asjaomase turu täpse määratluse võib jätta lahtiseks.

28

| (27) | Järelevalveamet järeldab eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse ettevõtjatelt ettevõtjatele saadetavate alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamise turgu Norras eraldi tooteturuna. |
| --- | --- |

(27)

Järelevalveamet järeldab eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse ettevõtjatelt ettevõtjatele saadetavate alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamise turgu Norras eraldi tooteturuna.

1.1.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (28) | Norra Posti turuosa riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel hinnanguliselt 35 %. Kolme suurema konkurendi turuosa kokku oli hinnanguliselt 33 %, mis on alates 2011. aastast iga aastaga suurenenud. PostNordi turuosa oli rahalise väärtuse alusel 13 %, Schenkeri turuosa 11 % ja UPSi turuosa 9 % (29). Peale selle on Norra Posti konkurendid rahvusvahelised ettevõtjad, kellel on laienemiseks vajalikud rahalised vahendid ning näib, et kliendid kasutavad teenuste hankimisel enamasti pakkumismenetlust, mistõttu on teenuseosutaja vahetamine suhteliselt lihtne. Lepinguperiood on üldjuhul samuti lühike ning näib, et kliendid ei ole valitud teenuseosutajatele eriti lojaalsed (30). |
| --- | --- |

(28)

Norra Posti turuosa riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel hinnanguliselt 35 %. Kolme suurema konkurendi turuosa kokku oli hinnanguliselt 33 %, mis on alates 2011. aastast iga aastaga suurenenud. PostNordi turuosa oli rahalise väärtuse alusel 13 %, Schenkeri turuosa 11 % ja UPSi turuosa 9 % (29). Peale selle on Norra Posti konkurendid rahvusvahelised ettevõtjad, kellel on laienemiseks vajalikud rahalised vahendid ning näib, et kliendid kasutavad teenuste hankimisel enamasti pakkumismenetlust, mistõttu on teenuseosutaja vahetamine suhteliselt lihtne. Lepinguperiood on üldjuhul samuti lühike ning näib, et kliendid ei ole valitud teenuseosutajatele eriti lojaalsed (30).

29

30

| (29) | Norra konkurentsiameti väitel ei suutnud ta oma valduses oleva teabe põhjal kinnitada Norra Posti esitatud andmeid turuosa kohta, kuid leidis, et Norra Post peab konkureerima suurte rahvusvaheliste ettevõtjatega ning „on [ettevõtjatevaheliste] standardpakiteenuste turul avatud märkimisväärsele konkurentsile” (31). |
| --- | --- |

(29)

Norra konkurentsiameti väitel ei suutnud ta oma valduses oleva teabe põhjal kinnitada Norra Posti esitatud andmeid turuosa kohta, kuid leidis, et Norra Post peab konkureerima suurte rahvusvaheliste ettevõtjatega ning „on [ettevõtjatevaheliste] standardpakiteenuste turul avatud märkimisväärsele konkurentsile” (31).

31

| (30) | Eelöeldu põhjal ning eelkõige konkurentide praegust turupositsiooni ning rahalisi võimalusi silmas pidades järeldab järelevalveamet, et riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

(30)

Eelöeldu põhjal ning eelkõige konkurentide praegust turupositsiooni ning rahalisi võimalusi silmas pidades järeldab järelevalveamet, et riigisiseste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile.

1.2.   Rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg (väljaminevad pakid)

Rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg (väljaminevad pakid)

1.2.1.   Asjaomane tooteturg

Asjaomane tooteturg

| (31) | Taotleja väidab, et rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turgu tuleks määratleda Norra ettevõtjate poolt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetavate postipakkide kättetoimetamisena ning seda tuleks eristada riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turust (32). |
| --- | --- |

(31)

Taotleja väidab, et rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turgu tuleks määratleda Norra ettevõtjate poolt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetavate postipakkide kättetoimetamisena ning seda tuleks eristada riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turust (32).

32

| (32) | Nagu põhjenduses 16 märgitud ja kooskõlas komisjoni varasema praktikaga, (33) moodustavad riigisisesed ja rahvusvahelised standardpakiteenused kaks eraldi tooteturgu. Peale selle on taotleja, nagu eespool märgitud, seisukohal, et rahvusvaheliste sissetulevate postipakkide teenuste turu segment peaks olema riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turu osa, mis on kooskõlas mitme komisjoni otsusega (34). |
| --- | --- |

(32)

Nagu põhjenduses 16 märgitud ja kooskõlas komisjoni varasema praktikaga, (33) moodustavad riigisisesed ja rahvusvahelised standardpakiteenused kaks eraldi tooteturgu. Peale selle on taotleja, nagu eespool märgitud, seisukohal, et rahvusvaheliste sissetulevate postipakkide teenuste turu segment peaks olema riigisiseste ettevõtjatevaheliste pakiteenuste turu osa, mis on kooskõlas mitme komisjoni otsusega (34).

33

34

| (33) | Rahvusvaheline väljaminevate postipakkide kättetoimetamine hõlmab pakkide kogumist, rahvusvahelist vedu ning kättetoimetamist riigisisestest pakiteenustest täiesti erineva jaotusvõrgu kaudu. Rahvusvaheline väljaminevate postipakkide kättetoimetamine eeldab tavaliselt kaht logistikateenuste osutajat – üks postipakkide kogumisriigis ja teine nende sihtriigis. Kogumisriigis kogub logistikateenuste osutaja postipakid kokku transpordiks eri sihtriikidesse. Seejärel toimetab sama või mõni teine logistikateenuste osutaja postipakid sihtriigis sihtkohta. |
| --- | --- |

(33)

Rahvusvaheline väljaminevate postipakkide kättetoimetamine hõlmab pakkide kogumist, rahvusvahelist vedu ning kättetoimetamist riigisisestest pakiteenustest täiesti erineva jaotusvõrgu kaudu. Rahvusvaheline väljaminevate postipakkide kättetoimetamine eeldab tavaliselt kaht logistikateenuste osutajat – üks postipakkide kogumisriigis ja teine nende sihtriigis. Kogumisriigis kogub logistikateenuste osutaja postipakid kokku transpordiks eri sihtriikidesse. Seejärel toimetab sama või mõni teine logistikateenuste osutaja postipakid sihtriigis sihtkohta.

| (34) | Järelevalveamet järeldab eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse Norra ettevõtjatelt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetavate alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamise turgu eraldi tooteturuna. |
| --- | --- |

(34)

Järelevalveamet järeldab eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse Norra ettevõtjatelt välisriigis asuvatele ettevõtjatele saadetavate alla 35 kg kaaluvate postipakkide kättetoimetamise turgu eraldi tooteturuna.

1.2.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (35) | Rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turul (väljaminevad pakid) oli Norra Posti turuosa 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 9 %, samal ajal kui suurimate konkurentide turuosa oli vastavalt 26 % (DHL), 24 % (UPS) ja 11 % (TNT) (35). Mitme tugeva konkurendi kohalolek turul avaldab märkimisväärset konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(35)

Rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turul (väljaminevad pakid) oli Norra Posti turuosa 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 9 %, samal ajal kui suurimate konkurentide turuosa oli vastavalt 26 % (DHL), 24 % (UPS) ja 11 % (TNT) (35). Mitme tugeva konkurendi kohalolek turul avaldab märkimisväärset konkurentsisurvet.

35

| (36) | Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg (väljaminevad pakid) on otseselt avatud konkurentsile. See järeldus on kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnanguga (36). |
| --- | --- |

(36)

Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et rahvusvaheliste ettevõtjatevaheliste standardpakiteenuste turg (väljaminevad pakid) on otseselt avatud konkurentsile. See järeldus on kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnanguga (36).

36

1.3.   Riigisiseste ekspresspakiteenuste (ühepäeva-/ööekspress) turg

Riigisiseste ekspresspakiteenuste (ühepäeva-/ööekspress) turg

1.3.1.   Asjaomane tooteturg

Asjaomane tooteturg

| (37) | Taotleja väitel moodustab postipakkide ja kaupade kättetoimetamine Norra ettevõtjatele järgmisel hommikul enne kindlaksmääratud tähtaega eraldi turu. Sellised ekspressteenused, mida taotleja nimetab ühepäeva-/ööekspressiks, moodustavad eraldi tooteturu, mis erineb ettevõtjatevahelisest standardpakiteenusest, mille puhul on kättetoimetamise tähtaeg järgmise päeva pärastlõunal. Selline ühepäeva-/ööekspress on ettevõtjatevahelisest standardpakiteenusest kaks kuni kolm korda kallim (37). |
| --- | --- |

(37)

Taotleja väitel moodustab postipakkide ja kaupade kättetoimetamine Norra ettevõtjatele järgmisel hommikul enne kindlaksmääratud tähtaega eraldi turu. Sellised ekspressteenused, mida taotleja nimetab ühepäeva-/ööekspressiks, moodustavad eraldi tooteturu, mis erineb ettevõtjatevahelisest standardpakiteenusest, mille puhul on kättetoimetamise tähtaeg järgmise päeva pärastlõunal. Selline ühepäeva-/ööekspress on ettevõtjatevahelisest standardpakiteenusest kaks kuni kolm korda kallim (37).

37

| (38) | Nagu eespool on märgitud, on ekspresspakiteenuste piiritlemine eraldi tooteturuna kättetoimetamise kiiruse alusel kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (38). Eristamine põhineb asjaolul, et nende kahe teenuse osutamisel kasutatakse eri taristuid ja võrke ning et ekspressteenused on kiiremad ja usaldusväärsemad ja ka märkimisväärselt kallimad. Ekspressteenuseid osutatakse tavaliselt öö jooksul, need on ajaliselt kindlalt piiritletud ja sisaldavad mitut järgmist lisaväärtusega teenust: väljastusteade, teekonna jälgimine, võimalus muuta sihtkohta ja adressaati transiidi ajal, ukselt uksele kättetoimetamine, paindlik arveldamine ja hinnakujundus, kindlustus- ja raha tagastamise garantii (39). Kuigi saadetise kättetoimetamise ajad eri ekspressteenuste puhul võivad erineda (erinevalt ekspress- ja standardpakiteenuste vahelistest erinevustest), on komisjon hiljuti järeldanud, et need eri teenused ei kujuta endast eri tooteturge, vaid on laiema ekspressteenuste turu osad (40). |
| --- | --- |

(38)

Nagu eespool on märgitud, on ekspresspakiteenuste piiritlemine eraldi tooteturuna kättetoimetamise kiiruse alusel kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (38). Eristamine põhineb asjaolul, et nende kahe teenuse osutamisel kasutatakse eri taristuid ja võrke ning et ekspressteenused on kiiremad ja usaldusväärsemad ja ka märkimisväärselt kallimad. Ekspressteenuseid osutatakse tavaliselt öö jooksul, need on ajaliselt kindlalt piiritletud ja sisaldavad mitut järgmist lisaväärtusega teenust: väljastusteade, teekonna jälgimine, võimalus muuta sihtkohta ja adressaati transiidi ajal, ukselt uksele kättetoimetamine, paindlik arveldamine ja hinnakujundus, kindlustus- ja raha tagastamise garantii (39). Kuigi saadetise kättetoimetamise ajad eri ekspressteenuste puhul võivad erineda (erinevalt ekspress- ja standardpakiteenuste vahelistest erinevustest), on komisjon hiljuti järeldanud, et need eri teenused ei kujuta endast eri tooteturge, vaid on laiema ekspressteenuste turu osad (40).

38

39

40

| (39) | Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse Norras ettevõtjatele pakkide ja kaupade kiirkättetoimetamise teenust eraldi tooteturuna. |
| --- | --- |

(39)

Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse Norras ettevõtjatele pakkide ja kaupade kiirkättetoimetamise teenust eraldi tooteturuna.

1.3.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (40) | Norra Posti turuosa siseriiklikul ekspressteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel hinnanguliselt 28 %, samal ajal kui PostNordi turuosa oli 33 %, Jetpaki turuosa 11 % ja Schenkeri turuosa 12 %. Norra Posti turuosa on 2011. aastast alates vähenenud. Sellel turul tegutseb mitu rahvusvahelist ettevõtjat ja paljud kliendid korraldavad enne teenuseosutajaga lepingu sõlmimist pakkumismenetluse (41). Neid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (42) järeldab järelevalveamet, et riigisiseste ekspresspakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

(40)

Norra Posti turuosa siseriiklikul ekspressteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel hinnanguliselt 28 %, samal ajal kui PostNordi turuosa oli 33 %, Jetpaki turuosa 11 % ja Schenkeri turuosa 12 %. Norra Posti turuosa on 2011. aastast alates vähenenud. Sellel turul tegutseb mitu rahvusvahelist ettevõtjat ja paljud kliendid korraldavad enne teenuseosutajaga lepingu sõlmimist pakkumismenetluse (41). Neid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (42) järeldab järelevalveamet, et riigisiseste ekspresspakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile.

41

42

1.4.   Rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turg (sissetulevad ja väljaminevad pakid)

Rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turg (sissetulevad ja väljaminevad pakid)

1.4.1.   Asjaomane turg

Asjaomane turg

| (41) | Taotleja leiab, et postipakkide ja kaupade kiirtransport Norrasse ja Norrast välja moodustab eraldi turu (43). Turu selline piiritlemine on kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (44). Komisjon on leidnud, et postipakkide rahvusvaheline kättetoimetamine hõlmab nende kogumist, rahvusvahelist vedu ning kättetoimetamist täiesti teistsuguse jaotusvõrgu kaudu (45). Rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste puhul on tegemist märkimisväärselt suurema arvu sihtkohtadega ning spetsiifilise ja keeruka logistikaga, samuti on vaja kvalifitseeritumat personali ja suutlikkust tulla toime täiendavate regulatiivsete nõuetega. Isegi kui mõned turuosalised on tegevad nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste ekspressteenuste turul, on nende äritegevus tavaliselt eraldi korraldatud. Seega on teenuseosutaja seisukohalt rahvusvaheliste ja riigisiseste ekspressteenuste müük, turundus ning tehingud väga erinevad (46). Rahvusvahelisi ekspressteenuseid eristatakse riigisisestest ka taristu riigisisese laadi tõttu (47). |
| --- | --- |

(41)

Taotleja leiab, et postipakkide ja kaupade kiirtransport Norrasse ja Norrast välja moodustab eraldi turu (43). Turu selline piiritlemine on kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (44). Komisjon on leidnud, et postipakkide rahvusvaheline kättetoimetamine hõlmab nende kogumist, rahvusvahelist vedu ning kättetoimetamist täiesti teistsuguse jaotusvõrgu kaudu (45). Rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste puhul on tegemist märkimisväärselt suurema arvu sihtkohtadega ning spetsiifilise ja keeruka logistikaga, samuti on vaja kvalifitseeritumat personali ja suutlikkust tulla toime täiendavate regulatiivsete nõuetega. Isegi kui mõned turuosalised on tegevad nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste ekspressteenuste turul, on nende äritegevus tavaliselt eraldi korraldatud. Seega on teenuseosutaja seisukohalt rahvusvaheliste ja riigisiseste ekspressteenuste müük, turundus ning tehingud väga erinevad (46). Rahvusvahelisi ekspressteenuseid eristatakse riigisisestest ka taristu riigisisese laadi tõttu (47).

43

44

45

46

47

| (42) | Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse rahvusvahelisi ekspresspakiteenuseid eraldi tooteturuna. |
| --- | --- |

(42)

Eelöeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse rahvusvahelisi ekspresspakiteenuseid eraldi tooteturuna.

1.4.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (43) | Norra Posti turuosa rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 4,4 %, kusjuures ettevõtjal tuleb silmitsi seista tugeva konkurentsiga, mida pakuvad rahvusvahelised ettevõtjad, nagu DHL, kelle turuosa on 38 %, TNT, kelle turuosa on 21 % ja UPS, kelle turuosa on 19 % (48). Norra Posti turuosa on konkurentidega võrreldes väike ja see on 2011. aastast alates vähenenud. Neid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (49) järeldab järelevalveamet, et rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

(43)

Norra Posti turuosa rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 4,4 %, kusjuures ettevõtjal tuleb silmitsi seista tugeva konkurentsiga, mida pakuvad rahvusvahelised ettevõtjad, nagu DHL, kelle turuosa on 38 %, TNT, kelle turuosa on 21 % ja UPS, kelle turuosa on 19 % (48). Norra Posti turuosa on konkurentidega võrreldes väike ja see on 2011. aastast alates vähenenud. Neid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (49) järeldab järelevalveamet, et rahvusvaheliste ekspresspakiteenuste turg on otseselt avatud konkurentsile.

48

49

1.5.   Kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda

Kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda

1.5.1.   Asjaomane tooteturg

Asjaomane tooteturg

| (44) | Taotleja väitel moodustab kauba (üldveos) ekspedeerimine eraldi turu, osutades terminalide võrgu kaudu käideldavate 35–2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamisele. Taotleja leiab, et termo- ja mahtlasti transport peaks jääma kõnealuse turu määratlusest välja (50). |
| --- | --- |

(44)

Taotleja väitel moodustab kauba (üldveos) ekspedeerimine eraldi turu, osutades terminalide võrgu kaudu käideldavate 35–2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamisele. Taotleja leiab, et termo- ja mahtlasti transport peaks jääma kõnealuse turu määratlusest välja (50).

50

| (45) | Taotleja eristab ettevõtjalt ettevõtjale saadetavate postipakkide transporti kaubaveost, kuna kaupa käideldakse teistsuguste seadmetega kui standardmõõdus postipakke, mille kaalupiirang on 30–35 kg ning mida tavaliselt käideldakse suuri koguseid käitlevates automatiseeritud sorteerimiskeskustes. Kaubaveos seevastu sisaldab enamasti suuremaid ja raskemaid kaubaühikuid, mille käitlemiseks on vaja spetsiaalseid seadmeid (nt kahveltõstukid jne). Kaubaveo puhul kehtivad ka teistsugused hinnakujundusmudelid kui postipakkide transpordi puhul, mis sageli tähendab seda, et kauba kättetoimetamise hind on madalam (51). |
| --- | --- |

(45)

Taotleja eristab ettevõtjalt ettevõtjale saadetavate postipakkide transporti kaubaveost, kuna kaupa käideldakse teistsuguste seadmetega kui standardmõõdus postipakke, mille kaalupiirang on 30–35 kg ning mida tavaliselt käideldakse suuri koguseid käitlevates automatiseeritud sorteerimiskeskustes. Kaubaveos seevastu sisaldab enamasti suuremaid ja raskemaid kaubaühikuid, mille käitlemiseks on vaja spetsiaalseid seadmeid (nt kahveltõstukid jne). Kaubaveo puhul kehtivad ka teistsugused hinnakujundusmudelid kui postipakkide transpordi puhul, mis sageli tähendab seda, et kauba kättetoimetamise hind on madalam (51).

51

| (46) | Peale selle on taotleja seisukohal, et kaubaveoturgu saab jagada üld-/ühendveoste ja raskemate veoste ehk nn osaveoste turuks. Selline eristamine põhineb hinnaerinevustel, kuid eelkõige asjaolul, et nende toodete transpordiks ja käitlemiseks on vaja teistsugust võrku ja taristut. Üld- või ühendveoste puhul, mida käideldakse terminalides, on vaja terminalide võrku, samal ajal kui osaveose puhul on vaja suurt sõidukiparki, kuna need kaubad liiguvad tavaliselt saatjalt otse saajani. |
| --- | --- |

(46)

Peale selle on taotleja seisukohal, et kaubaveoturgu saab jagada üld-/ühendveoste ja raskemate veoste ehk nn osaveoste turuks. Selline eristamine põhineb hinnaerinevustel, kuid eelkõige asjaolul, et nende toodete transpordiks ja käitlemiseks on vaja teistsugust võrku ja taristut. Üld- või ühendveoste puhul, mida käideldakse terminalides, on vaja terminalide võrku, samal ajal kui osaveose puhul on vaja suurt sõidukiparki, kuna need kaubad liiguvad tavaliselt saatjalt otse saajani.

| (47) | Kuigi komisjon ei ole ekspedeerimisteenuse määratluse suhtes lõplikku seisukohta võtnud, on ta mitmel juhul teinud selget vahet pakiteenustel ja kaubaveoteenustel kaalu, mõõtmete ja vajalike käitlemisseadmete alusel (pakiteenuste puhul käideldakse suures koguses ühikuid, mis peavad olema ettenähtud kaalus ja standardmõõdus, tänu millele on käitlemine ja transport standardiseeritud ja ühikukulud väiksed) (52). Kaupade ekspedeerimist on komisjon oma praktikas määratlenud kliendi eest kaupade veo korraldamisena vastavalt kliendi vajadustele (see võib hõlmata ka kõrvalteenuseid, nagu tollivormistus, ladustamine, maapealsed teenused jne) (53). |
| --- | --- |

(47)

Kuigi komisjon ei ole ekspedeerimisteenuse määratluse suhtes lõplikku seisukohta võtnud, on ta mitmel juhul teinud selget vahet pakiteenustel ja kaubaveoteenustel kaalu, mõõtmete ja vajalike käitlemisseadmete alusel (pakiteenuste puhul käideldakse suures koguses ühikuid, mis peavad olema ettenähtud kaalus ja standardmõõdus, tänu millele on käitlemine ja transport standardiseeritud ja ühikukulud väiksed) (52). Kaupade ekspedeerimist on komisjon oma praktikas määratlenud kliendi eest kaupade veo korraldamisena vastavalt kliendi vajadustele (see võib hõlmata ka kõrvalteenuseid, nagu tollivormistus, ladustamine, maapealsed teenused jne) (53).

52

53

| (48) | Peale selle eristas komisjon direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohases vabastusotsuses kergkaubaveo teenuste turgu, mida määratletakse 35–2 500 kg kaaluvate üksikkaubasaadetiste transpordina, ning kaubaveoteenuste turgu, mida määratletakse raskete, üle 5 000 kg või ka 2 500–5 000 kg kaaluvate konteinerlastide vedamise teenustena (54). Selline mõttekäik näib olevat kooskõlas komisjoni ühinemisotsusega, kus maanteed mööda toimuv ekspedeerimine jagati täiendavalt vastavalt kategooriatele järgmisteks harudeks: „suhteliselt väikese kauba transport, millest ei piisa treileri täitmiseks ehk ühendveos”, „pooltühi treiler ehk osaveos” ning „täistreiler”. Treileri täitmiseks ebapiisavat väikekaupa ehk ühendveost määratleti postipakist suurema, kuid alla 2 tonni kaaluva veosena ning pooltühja treilerit ehk osaveost määratleti üle 2 tonni kaaluva kuni täistreilerina. Täistreiler hõlmab mis tahes veost, mis täidab kogu treileri. Komisjon väitis, et eri käitlemisnõuded tingisid eraldi tooteturud, kuna taristu ja turuosalised olid erinevad. Komisjon leidis lõpuks, et turgude täpne piiritlemine ei ole vajalik, kuna turu isegi kõige kitsama määratluse puhul puuduvad tõendid selle kohta, et osalised saavutaksid valitseva seisundi (55). |
| --- | --- |

(48)

Peale selle eristas komisjon direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohases vabastusotsuses kergkaubaveo teenuste turgu, mida määratletakse 35–2 500 kg kaaluvate üksikkaubasaadetiste transpordina, ning kaubaveoteenuste turgu, mida määratletakse raskete, üle 5 000 kg või ka 2 500–5 000 kg kaaluvate konteinerlastide vedamise teenustena (54). Selline mõttekäik näib olevat kooskõlas komisjoni ühinemisotsusega, kus maanteed mööda toimuv ekspedeerimine jagati täiendavalt vastavalt kategooriatele järgmisteks harudeks: „suhteliselt väikese kauba transport, millest ei piisa treileri täitmiseks ehk ühendveos”, „pooltühi treiler ehk osaveos” ning „täistreiler”. Treileri täitmiseks ebapiisavat väikekaupa ehk ühendveost määratleti postipakist suurema, kuid alla 2 tonni kaaluva veosena ning pooltühja treilerit ehk osaveost määratleti üle 2 tonni kaaluva kuni täistreilerina. Täistreiler hõlmab mis tahes veost, mis täidab kogu treileri. Komisjon väitis, et eri käitlemisnõuded tingisid eraldi tooteturud, kuna taristu ja turuosalised olid erinevad. Komisjon leidis lõpuks, et turgude täpne piiritlemine ei ole vajalik, kuna turu isegi kõige kitsama määratluse puhul puuduvad tõendid selle kohta, et osalised saavutaksid valitseva seisundi (55).

54

55

| (49) | Kuigi komisjon on kaalunud ekspedeerimisteenuste täiendavat jaotamist tegevuse liigi alusel riigisiseseks ja rahvusvaheliseks kaupade veoks ning ekspedeerimisviisi alusel õhu, maismaa ja mere kaudu toimuvateks ekspedeerimisteenusteks, (56) leiab järelevalveamet, et käesoleval juhul ei ole vaja asjaomast tooteturgu eespool esitatud määratlustest täpsemalt piiritleda. Samuti ei mõjuta lõplikku hinnangut see, kas mahtlasti ja termotransporti peetakse kauba (üldveos) ekspedeerimise turu osaks või mitte, nii et käesoleva otsuse raames turgu täiendavalt ei piiritleta ning asjaomase turu täpse määratluse võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

(49)

Kuigi komisjon on kaalunud ekspedeerimisteenuste täiendavat jaotamist tegevuse liigi alusel riigisiseseks ja rahvusvaheliseks kaupade veoks ning ekspedeerimisviisi alusel õhu, maismaa ja mere kaudu toimuvateks ekspedeerimisteenusteks, (56) leiab järelevalveamet, et käesoleval juhul ei ole vaja asjaomast tooteturgu eespool esitatud määratlustest täpsemalt piiritleda. Samuti ei mõjuta lõplikku hinnangut see, kas mahtlasti ja termotransporti peetakse kauba (üldveos) ekspedeerimise turu osaks või mitte, nii et käesoleva otsuse raames turgu täiendavalt ei piiritleta ning asjaomase turu täpse määratluse võib jätta lahtiseks.

56

1.5.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (50) | Norra Posti turuosa kauba (üldveos) ekspedeerimise turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 10 %, samal ajal kui Schenkeri turuosa oli 13 % ja PostNordi turuosa 12 %. Aastatel 2011–2013 ei ole Norra Posti ega tema peamiste konkurentide turuosa muutunud (57). Peale selle tegutsesid kõnealusel turul mitu suurt rahvusvahelist ettevõtjat, kes avaldasid Norra Postile märkimisväärset konkurentsisurvet. Kõnealuseid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (58) järeldab järelevalveamet, et kauba (üldveos) ekspedeerimise turg on otseselt avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

(50)

Norra Posti turuosa kauba (üldveos) ekspedeerimise turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 10 %, samal ajal kui Schenkeri turuosa oli 13 % ja PostNordi turuosa 12 %. Aastatel 2011–2013 ei ole Norra Posti ega tema peamiste konkurentide turuosa muutunud (57). Peale selle tegutsesid kõnealusel turul mitu suurt rahvusvahelist ettevõtjat, kes avaldasid Norra Postile märkimisväärset konkurentsisurvet. Kõnealuseid tegureid arvesse võttes ja kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldustega (58) järeldab järelevalveamet, et kauba (üldveos) ekspedeerimise turg on otseselt avatud konkurentsile.

57

58

1.6.   Kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda

Kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda

1.6.1.   Asjaomane tooteturg

Asjaomane tooteturg

| (51) | Taotleja väidab kooskõlas punktis 1.5.1 esitatud väidetega, et kauba (osaveos) ekspedeerimine moodustab eraldi turu, osutades üle 2 000 – 2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamisele, mida ei käidelda terminalides, vaid transporditakse maanteed või raudteed mööda saatjalt otse saajale. Taotleja leiab taas, et termo- ja mahtlasti transport peaks jääma kõnealuse turu määratlusest välja (59). |
| --- | --- |

(51)

Taotleja väidab kooskõlas punktis 1.5.1 esitatud väidetega, et kauba (osaveos) ekspedeerimine moodustab eraldi turu, osutades üle 2 000 – 2 500 kg kaaluvate kaupade kättetoimetamisele, mida ei käidelda terminalides, vaid transporditakse maanteed või raudteed mööda saatjalt otse saajale. Taotleja leiab taas, et termo- ja mahtlasti transport peaks jääma kõnealuse turu määratlusest välja (59).

59

| (52) | Hoolimata sellest, kas asjaomast turgu määratletakse kitsalt või laialt, lõpphinnangut see ei mõjuta. Järelevalveamet leiab seega, et asjaomast tooteturgu ei ole vaja eespool esitatud määratlustest täpsemalt piiritleda ning hindab, kas Norra Post on otseselt avatud konkurentsile kauba (osaveos) ekspedeerimise turul, välja arvatud termo- ja mahtlasti transport. |
| --- | --- |

(52)

Hoolimata sellest, kas asjaomast turgu määratletakse kitsalt või laialt, lõpphinnangut see ei mõjuta. Järelevalveamet leiab seega, et asjaomast tooteturgu ei ole vaja eespool esitatud määratlustest täpsemalt piiritleda ning hindab, kas Norra Post on otseselt avatud konkurentsile kauba (osaveos) ekspedeerimise turul, välja arvatud termo- ja mahtlasti transport.

1.6.2.   Otsene avatus konkurentsile

Otsene avatus konkurentsile

| (53) | Norra Posti turuosa kauba (osaveos) ekspedeerimise turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 16 %, samal ajal kui Schenkeri turuosa oli 11 % ja PostNordi turuosa 9 %. Norra Posti turuosa on 2011. aastast alates veidi vähenenud. Peale selle tegutsesid kõnealusel turul mitu suurt rahvusvahelist ettevõtjat, kes avaldasid Norra Postile märkimisväärset konkurentsisurvet (60). Kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldusega (61) järeldab järelevalveamet, et nende tegurite põhjal on kauba (osaveos) ekspedeerimise turg otseselt avatud konkurentsile. |
| --- | --- |

(53)

Norra Posti turuosa kauba (osaveos) ekspedeerimise turul oli 2013. aastal rahalise väärtuse alusel 16 %, samal ajal kui Schenkeri turuosa oli 11 % ja PostNordi turuosa 9 %. Norra Posti turuosa on 2011. aastast alates veidi vähenenud. Peale selle tegutsesid kõnealusel turul mitu suurt rahvusvahelist ettevõtjat, kes avaldasid Norra Postile märkimisväärset konkurentsisurvet (60). Kooskõlas Norra konkurentsiameti hinnangu ja järeldusega (61) järeldab järelevalveamet, et nende tegurite põhjal on kauba (osaveos) ekspedeerimise turg otseselt avatud konkurentsile.

60

61

IV.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (54) | Eespool nimetatud näitajaid arvesse võttes tuleb direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks järgmiste Norras osutatavate teenuste puhul:






  a) | riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused, |
| --- | --- | --- |

(54)

Eespool nimetatud näitajaid arvesse võttes tuleb direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada täidetuks järgmiste Norras osutatavate teenuste puhul:

a)

riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused,

| b) | rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid), |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid),

| c) | riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress), |
| --- | --- |

c)

riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress),

| d) | rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid), |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid),

| e) | kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda, |
| --- | --- |

e)

kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda,

| f) | kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda. |
| --- | --- |

f)

kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda.

| (55) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada juhul, kui hankijad sõlmivad riigihankelepinguid, mille eesmärk on võimaldada Norras põhjenduse 54 punktides a–f loetletud teenuste osutamist, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse teostamiseks Norras. |
| --- | --- |

(55)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada juhul, kui hankijad sõlmivad riigihankelepinguid, mille eesmärk on võimaldada Norras põhjenduse 54 punktides a–f loetletud teenuste osutamist, ega ka juhul, kui korraldatakse ideekonkurss sellise tegevuse teostamiseks Norras.

| (56) | Käesolev otsus põhineb järelevalveametile esitatud teabel. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras tingivad selle, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(56)

Käesolev otsus põhineb järelevalveametile esitatud teabel. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras tingivad selle, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud.

| (57) | Käesolev otsus tehakse ainuüksi direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohase erandi tegemiseks ja see ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(57)

Käesolev otsus tehakse ainuüksi direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 kohase erandi tegemiseks ja see ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

| (58) | Käesolev otsus ei välista hankementlust käsitlevate EMP eeskirjade kohaldamist valdkondades, mis ei kuulu käesoleva otsuse reguleerimisalasse. Peale selle tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleks käsitada vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 9. See tähendab, et kui hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt mõeldud. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on toetada tegevusi, mis ei ole direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisalast vabastatud, kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid. Kui ei ole objektiivselt võimalik kindlaks määrata, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt ette nähtud, sõlmitakse leping kooskõlas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(58)

Käesolev otsus ei välista hankementlust käsitlevate EMP eeskirjade kohaldamist valdkondades, mis ei kuulu käesoleva otsuse reguleerimisalasse. Peale selle tuletatakse meelde, et mitut tegevust hõlmavaid hankelepinguid tuleks käsitada vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 9. See tähendab, et kui hankija osaleb nn segahankes, see tähendab hankemenetluses, mis hõlmab nii tegevusi, mis on direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisest vabastatud, kui ka tegevusi, mis ei ole sellest vabastatud, tuleb arvesse võtta seda, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt mõeldud. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on toetada tegevusi, mis ei ole direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamisalast vabastatud, kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid. Kui ei ole objektiivselt võimalik kindlaks määrata, millise tegevuse jaoks leping on peamiselt ette nähtud, sõlmitakse leping kooskõlas direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eeskirjadega.

| (59) | Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA riigihangete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(59)

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA riigihangete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVI lisa punktis 4 osutatud õigusakti, millega sätestatakse riigihankelepingute sõlmimise kord kommunaalteenuste sektoris (direktiiv 2004/17/EÜ), ei kohaldata hankijate sõlmitavate riigihankelepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Norras:

| a) | riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused, |
| --- | --- |

a)

riigisisesed ettevõtjatevahelised standardpakiteenused,

| b) | rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid), |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised ettevõtjatevahelised standardpakiteenused (väljaminevad pakid),

| c) | riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress), |
| --- | --- |

c)

riigisisesed ekspresspakiteenused (ühepäeva-/ööekspress),

| d) | rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid), |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised ekspresspakiteenused (sissetulevad ja väljaminevad pakid),

| e) | kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda, |
| --- | --- |

e)

kauba (üld-/ühendveos) ekspedeerimine maismaad mööda,

| f) | kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda. |
| --- | --- |

f)

kauba (osaveos) ekspedeerimine maismaad mööda.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Brüssel, 6. juuli 2015

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

direktori asetäitja

Markus SCHNEIDER

---

(1)  
  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Järelevalveamet sai selle 23. märtsil 2015. Vt dokument nr 752259.

2

(3)  Dokumendid nr 760094, 757507 ja 758208.

3

(4)  Dokument nr 758924.

4

(5)  Dokumendid nr 758020, 759785 ja 759788.

5

(6)  Dokument nr 762175.

6

(7)  Lov 16. juli 1999 nr. 69 om offentlige anskaffelser.

7

(8)  Forskrift 7. april 2006 nr. 403 om innkjopsregler i forsyningssektorene (vann- og energiforsyning, transport og posttjenester).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ, 15. detsember 1997, ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14). Seadus, millele osutatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XI lisa punktis 5d.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/39/EÜ, 10. juuni 2002, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (EÜT L 176, 5.7.2002, lk 21). Seadus, millele osutatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XI lisa punktis 5d.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/6/EÜ, 20. veebruar 2008, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, 27.2.2008, lk 3).

11

(12)  Direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõige 2.

12

(13)  Vt ka järelevalveameti 22. mai 2012. aasta otsust nr 189/12/COL, millega elektrienergia tootmine ja hulgimüük Norras vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest (ELT L 287, 18.10.2012, lk 21 ja EMP kaasanne nr 58, 18.10.2012, lk 14).

13

(14)  Komisjoni otsus IV/M.1549, 8 juuli 1999, Deutsche Post/ASG, punkt 10; komisjoni otsus COMP/M.3155, 19. juuni 2003, Deutsche Post/Securicor, punkt 8; komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 49–63; ning komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 156 ja 164.

14

(15)  Komisjoni rakendusotsus 2013/154/EL, 22. märts 2013, teatavate Ungari postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (ELT L 86, 26.3.2013. lk 22) kohaldamisalast, punktid 9 ja 18; komisjoni otsus 2010/142/EL, 3. märts 2010, teatavate Austria postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (ELT L 56, 6.3.2010, lk 8) kohaldamisalast, punktid 9–14; komisjoni otsus 2009/46/EÜ, 19. detsember 2008, teatavate Rootsi postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (ELT L 19, 23.1.2009, lk 50) kohaldamisalast, punktid 16–24; ning komisjoni otsus 2007/564/EÜ, 6. august 2007, teatavate Soome postiteenuste väljajätmise kohta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (ELT L 215, 18.8.2007, lk 21) kohaldamisalast, punktid 17–23.

15

(16)  Komisjoni otsus COMP/M.1347, 23. veebruar 1999, Deutsche Post/Securicor, punktid 32–34; komisjoni otsus IV/M.1405, 15. veebruar 1999, TNT Post Group/Jet Services, punktid 29–31; komisjoni otsus IV/M.1513, 1. juuli 1999, Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd, punktid 15–19; komisjoni otsus COMP/M.1549, 8. juuli 1999, Deutsche Post/ASG, punktid 15–18; komisjoni otsus COMP/M.2908, 21. oktoober 2002, Deutsche Post/DHL (II), punktid 19 ja 20; komisjoni otsus COMP/M.3155, 19. juuni 2003, Deutsche Post/Securicor, punkt 11; komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punktid 31 ja 32; komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 64–74; komisjoni otsus COMP/M.6503, 4. juuli 2012, La Poste/Swiss Post/JV, punktid 53–56; ning komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 241–243.

16

(17)  Komisjoni otsus 2013/154/EL, punkt 19.

17

(18)  Komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punktid 25–27.

18

(19)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 4.

19

(20)  Vt Norra Posti taotlus, lk 23.

20

(21)  EFTA järelevalveameti otsus nr 322/10/COL, 14. juuli 2010, Posten Norge/Privpak.

21

(22)  EFTA järelevalveameti otsus nr 322/10/COL, 14. juuli 2010, Posten Norge/Privpak, jaotis 12.1.2, punkt 360.

22

(23)  Komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 58–63; komisjoni otsus 2009/46/EÜ, punktid 17 ja 18, ning komisjoni otsus nr 2007/564/EÜ, punktid 17 ja 18.

23

(24)  Vt Norra Posti taotlus, lk 26.

24

(25)  Komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 159–164 ning komisjoni otsus IV/M.1513, 1. juuli 1999, Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd, punkt 10.

25

(26)  Vt Norra Posti taotlus, lk 25.

26

(27)  Komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 165–182 ja komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 54–74.

27

(28)  Komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 54–57. Vt ka komisjoni otsus 2010/142/EL, punktid 10 ja 11 ning komisjoni otsus 2014/184/EL, 2. aprill 2014, teatavate Austria postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (ELT L 101, 4.4.2014, lk 4) kohaldamisalast, punktid 29, 44 ja 45 (posti kättetoimetamine).

28

Posten AB/Post Danmark A/S

(29)  Vt Norra Posti taotlus, lk 102–105.

29

(30)  Vt Norra Posti taotlus, lk 107 ja 115.

30

(31)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 6.

31

(32)  Vt Norra Posti taotlus, lk 25.

32

(33)  Komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 54–74 ning komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 165–182.

33

(34)  Vt eespool punkt 26.

34

(35)  Vt Norra Posti taotlus, lk 119 ja 121.

35

(36)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 6.

36

(37)  Vt Norra Posti taotlus, lk 53–54.

37

(38)  Komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punktid 21 ja 22; komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 50–53; komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 188–219. Vt ka komisjoni rakendusotsus 2013/154/El, punkt 9; komisjoni otsus 2010/142/EL, punkt 11; komisjoni otsus 2009/46/EÜ, punkt 19; ning komisjoni otsus 2007/564/EÜ, punkt 19.

38

(39)  Komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punkt 21.

39

(40)  Komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 220–226.

40

(41)  Vt Norra Posti taotlus, lk 134–147.

41

(42)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 6.

42

(43)  Vt Norra Posti taotlus, lk 23 ja 148.

43

(44)  Komisjoni otsus COMP/M.2908, 21. oktoober 2002, Deutsche Post/DHL (II), punktid 10–18; komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punkt 22; komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 54–57; ning komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 165–187. Vt ka komisjoni otsus 2013/154/EL, punkt 9; ning komisjoni otsus 2007/564/EÜ, punkt 19.

44

(45)  Komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punkt 55.

45

(46)  Komisjoni otsus COMP/M.3971, 24. november 2005, Deutsche Post/Exel, punkt 22.

46

(47)  Komisjoni otsus COMP/M.2908, 21. oktoober 2002, Deutsche Post/DHL (II), punkt 12.

47

(48)  Vt Norra Posti taotlus, lk 150–151.

48

(49)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 6–7.

49

(50)  Norra Post määratleb termotransporti teatud temperatuuril olevate (st külm-) kaupade transpordina, mis toimub spetsiaalselt varustatud sõidukitega erihindade alusel ja sagedasti kasutatavatel erimarsruutidel (Norra Posti taotlus, lk 29). Norra Post määratleb mahtlasti transporti pakendamata kaupade, enamasti vedelike, gaasi või graanulmaterjalide transpordina, mida ei saa transportida koos teist liiki kaupadega (nt kruus, muld, väetis, nafta ja gaas), mille transpordiks on vaja spetsiaalseid sõidukeid, nagu erivarustusega tsisternid või avatud veokid/haagised (Norra Posti 13. mai 2015. aasta kiri, dokument nr 757562).

50

(51)  Vt Norra Posti taotlus, lk 23 ja 26.

51

(52)  Komisjoni otsus IV/M.1513, 1. juuli 1999, Deutsche Post/Danzas/Nedloyd, punkt 10; komisjoni otsus IV/M.1549, 8. juuli 1999, Deutsche Post/ASG, punkt 10; komisjoni otsus COMP/M.2908, 21. oktoober 2002, Deutsche Post/DHL (II), punkt 10; ning komisjoni otsus COMP/M.6570, 30. jaanuar 2013, UPS/TNT Express, punktid 159–164.

52

(53)  Komisjoni otsus COMP/M.1794, 7. veebruar 2000, Deutsche Post/Air Express International, punkt 8; ning komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 108–110.

53

(54)  Komisjoni otsus nr 2007/564/EÜ, punkt 20.

54

(55)  Komisjoni otsus IV/M.1549, 8. juuli 1999, Deutsche Post/ASG, punktid 11–13. Vt ka komisjoni otsus COMP/M.1513, 1. juuli 1999, Deutsche Post/Danzas/Nedloyd, punkt 11, viimane lause.

55

(56)  Peale selle on komisjon väitnud, et kauba ekspedeerimist maismaad mööda saab jaotada veel ekspedeerimiseks raudteed ja maanteed mööda. Vt komisjoni otsus COMP/M.1794, 7. veebruar 2000, Deutsche Post/Air Express International, punktid 8–11 ning komisjoni otsus COMP/M.5152, 21. aprill 2009, Posten AB/Post Danmark A/S, punktid 108–110.

56

(57)  Vt Norra Posti taotlus, lk 166 ja 168.

57

(58)  Vt Norra konkurentsiameti 29. jaanuari 2015. aasta seisukoht (dokument nr 746121), lk 7.

58

(59)  Vt Norra Posti taotlus, lk 23.

59

(60)  Vt Norra Posti taotlus, lk 183–195.

60

(61)  Vt joonealune märkus 58.

61

---