# Eiropas Savienības C 75/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 75 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 26. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 75

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 26. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2008/C 075/01 | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2008. gada 17. marts) par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2008/C 075/02 | Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam | 5 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2008/C 075/01

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2008. gada 17. marts) par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā

1

ATZINUMI

Padome

2008/C 075/02

Padomes atzinums (2008. gada 4. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

5

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 075/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 075/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2008/C 075/04 | Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus | 10 |
| | Komisija |
| 2008/C 075/05 | Euro maiņas kurss | 12 |
| 2008/C 075/06 | Euro maiņas kurss | 13 |
| 2008/C 075/07 | Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 423. sanāksmē 2007. gada 9. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori | 14 |
| 2008/C 075/08 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums par procedūru lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 424. sanāksmē 2007. gada 16. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori | 18 |
| 2008/C 075/10 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 21. februāris) par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu (Lieta COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori) (paziņots ar dokumenta numuru K(2007) 512, galīgā redakcija) | 19 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2008/C 075/04

Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

10

Komisija

2008/C 075/05

Euro maiņas kurss

12

2008/C 075/06

Euro maiņas kurss

13

2008/C 075/07

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 423. sanāksmē 2007. gada 9. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori

14

2008/C 075/08

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums par procedūru lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

15

2008/C 075/09

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 424. sanāksmē 2007. gada 16. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori

18

2008/C 075/10

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 21. februāris) par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu (Lieta COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori) (paziņots ar dokumenta numuru K(2007) 512, galīgā redakcija)

(paziņots ar dokumenta numuru K(2007) 512, galīgā redakcija)

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 075/11 | Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos | 25 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 075/11

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Paziņojums | s3 |

2008/C 075/12

Paziņojums

Paziņojums

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/1

---

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2008. gada 17. marts) par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā

(2008/C 75/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

atgādinot, ka:

| 1. | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (“ANO Konvencija”), kuru Ģenerālā asambleja pieņēma sešdesmit pirmajā sesijā 2006. gada decembrī, ir ne tikai apstiprināts, ka invaliditāte ir cilvēktiesību jautājums un juridisks jautājums, bet arī uzsvērts, ka ar minēto konvenciju ir paredzēts nodrošināt, lai invalīdiem būtu vienādas cilvēktiesības ar pārējiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

1.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (“ANO Konvencija”), kuru Ģenerālā asambleja pieņēma sešdesmit pirmajā sesijā 2006. gada decembrī, ir ne tikai apstiprināts, ka invaliditāte ir cilvēktiesību jautājums un juridisks jautājums, bet arī uzsvērts, ka ar minēto konvenciju ir paredzēts nodrošināt, lai invalīdiem būtu vienādas cilvēktiesības ar pārējiem cilvēkiem;

| 2. | Amsterdamas līgumam pievienotajā Deklarācijā par darba nespējīgo tiesībām paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ņem vērā invalīdu vajadzības; |
| --- | --- |

2.

Amsterdamas līgumam pievienotajā Deklarācijā par darba nespējīgo tiesībām paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ņem vērā invalīdu vajadzības;

| 3. | Padome 2003. gada decembrī pieņēma secinājumus par turpmākiem pasākumiem pēc Eiropas invalīdu gada, apliecinot, ka vispārēja sociāla iekļaušana un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana invalīdiem ir mērķi, ko paredzēts sasniegt, īstenojot Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānu invaliditātes jomā; |
| --- | --- |

3.

Padome 2003. gada decembrī pieņēma secinājumus par turpmākiem pasākumiem pēc Eiropas invalīdu gada, apliecinot, ka vispārēja sociāla iekļaušana un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana invalīdiem ir mērķi, ko paredzēts sasniegt, īstenojot Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānu invaliditātes jomā;

| 4. | Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānā invaliditātes jomā ir uzsvērti trīs darbības mērķi: Direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību (1) pilnīga īstenošana, veiksmīga ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšana attiecīgās Kopienas politikas jomās un pieejamības uzlabošana visiem; |
| --- | --- |

4.

Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānā invaliditātes jomā ir uzsvērti trīs darbības mērķi: Direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību (1) pilnīga īstenošana, veiksmīga ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšana attiecīgās Kopienas politikas jomās un pieejamības uzlabošana visiem;

| 5. | pamatprincipi, kuru mērķis ir nodrošināt invalīdu cilvēktiesību un brīvību vienlīdzīgu un efektīvu ievērošanu saskaņā ar ANO Konvenciju, ir šādi: cieņa un individuāla autonomija, diskriminācijas novēršana, pilnīga un efektīva līdzdalība un iekļaušana sabiedrībā un darba jomā, atšķirību atzīšana, iespēju vienlīdzība, pieejamība, vīriešu un sieviešu līdztiesība un bērnu cilvēktiesību pilnīga ievērošana; |
| --- | --- |

5.

pamatprincipi, kuru mērķis ir nodrošināt invalīdu cilvēktiesību un brīvību vienlīdzīgu un efektīvu ievērošanu saskaņā ar ANO Konvenciju, ir šādi: cieņa un individuāla autonomija, diskriminācijas novēršana, pilnīga un efektīva līdzdalība un iekļaušana sabiedrībā un darba jomā, atšķirību atzīšana, iespēju vienlīdzība, pieejamība, vīriešu un sieviešu līdztiesība un bērnu cilvēktiesību pilnīga ievērošana;

| 6. | pirmās neoficiālās ministru sanāksmes laikā 2007. gada 11. jūnijā, kurā apsprieda ar invaliditāti saistītus jautājumus, ANO Konvenciju atzina par būtisku sasniegumu, popularizējot, aizsargājot un pilnīgi īstenojot visu invalīdu cilvēktiesības un pamatbrīvības. Ministri apņēmās izvērst politiku dažādās jomās, lai panāktu pilnīgu minētās konvencijas īstenošanu, un aicināja Eiropas Komisiju nodrošināt, lai jaunās prioritātes, kas noteiktas Eiropas rīcības plānā invaliditātes jomā, palīdzētu ANO Konvenciju efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

6.

pirmās neoficiālās ministru sanāksmes laikā 2007. gada 11. jūnijā, kurā apsprieda ar invaliditāti saistītus jautājumus, ANO Konvenciju atzina par būtisku sasniegumu, popularizējot, aizsargājot un pilnīgi īstenojot visu invalīdu cilvēktiesības un pamatbrīvības. Ministri apņēmās izvērst politiku dažādās jomās, lai panāktu pilnīgu minētās konvencijas īstenošanu, un aicināja Eiropas Komisiju nodrošināt, lai jaunās prioritātes, kas noteiktas Eiropas rīcības plānā invaliditātes jomā, palīdzētu ANO Konvenciju efektīvi īstenot;

| 7. | savā Rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem pēc Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) (2), kuru pieņēma 2007. gada decembrī, Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar savām pilnvarām turpināt ANO Konvencijas parakstīšanas, noslēgšanas un ratifikācijas procesu. |
| --- | --- |

7.

savā Rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem pēc Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (2007) (2), kuru pieņēma 2007. gada decembrī, Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar savām pilnvarām turpināt ANO Konvencijas parakstīšanas, noslēgšanas un ratifikācijas procesu.

Atzinīgi vērtē:

| 1. | Komisijas paziņojumu par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā: Eiropas 2008.–2009. gada rīcības plānu, kurā konkrēti aprakstīta Eiropas apņēmība nodrošināt, lai pret cilvēkiem ar īpašām vajadzībām attiektos kā pret pilsoņiem un pilntiesīgiem sociālās un saimnieciskās dzīves dalībniekiem, kas palīdz veidot stabilu un solidāru Eiropu, kura visiem dod vienlīdzīgas iespējas. Ar visām šajā rīcības plānā minētajām darbībām tiecas apmierināt invalīdu individuālās un atšķirīgās vajadzības; |
| --- | --- |

1.

Komisijas paziņojumu par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā: Eiropas 2008.–2009. gada rīcības plānu, kurā konkrēti aprakstīta Eiropas apņēmība nodrošināt, lai pret cilvēkiem ar īpašām vajadzībām attiektos kā pret pilsoņiem un pilntiesīgiem sociālās un saimnieciskās dzīves dalībniekiem, kas palīdz veidot stabilu un solidāru Eiropu, kura visiem dod vienlīdzīgas iespējas. Ar visām šajā rīcības plānā minētajām darbībām tiecas apmierināt invalīdu individuālās un atšķirīgās vajadzības;

| 2. | panākumus, kas gūti, īstenojot otro posmu Eiropas rīcības plānā invaliditātes jomā (2006.–2007. gads), kurā uzsvērta cieņa, pamattiesību ievērošana, aizsardzība pret diskrimināciju, atklātība un sociālā kohēzija. Tagad ir plaši atzīts, ka ir svarīgi risināt ar invaliditāti saistītus jautājumus pēc iespējas plašāk, un tālab rīcības plāns invaliditātes jomā veicināja darbību un sekmēja sociālu pakalpojumu pieejamību, reizē veicinot invalīdiem pieejamu preču un pakalpojumu izstrādi; |
| --- | --- |

2.

panākumus, kas gūti, īstenojot otro posmu Eiropas rīcības plānā invaliditātes jomā (2006.–2007. gads), kurā uzsvērta cieņa, pamattiesību ievērošana, aizsardzība pret diskrimināciju, atklātība un sociālā kohēzija. Tagad ir plaši atzīts, ka ir svarīgi risināt ar invaliditāti saistītus jautājumus pēc iespējas plašāk, un tālab rīcības plāns invaliditātes jomā veicināja darbību un sekmēja sociālu pakalpojumu pieejamību, reizē veicinot invalīdiem pieejamu preču un pakalpojumu izstrādi;

| 3. | Komisijas publiskās apspriedes par jauniem diskriminācijas novēršanas pasākumiem, lai novērstu diskrimināciju dzimuma, reliģiskās pārliecības, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālas orientācijas dēļ ne tikai saistībā ar darbu; |
| --- | --- |

3.

Komisijas publiskās apspriedes par jauniem diskriminācijas novēršanas pasākumiem, lai novērstu diskrimināciju dzimuma, reliģiskās pārliecības, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālas orientācijas dēļ ne tikai saistībā ar darbu;

| 4. | panākumus, ko guvušas dalībvalstis un Eiropas Kopiena, parakstot ANO Konvenciju; |
| --- | --- |

4.

panākumus, ko guvušas dalībvalstis un Eiropas Kopiena, parakstot ANO Konvenciju;

| 5. | Eiropas rīcības plāna invaliditātes jomā un ANO Konvencijas konverģenci. |
| --- | --- |

5.

Eiropas rīcības plāna invaliditātes jomā un ANO Konvencijas konverģenci.

Atzīst, ka:

| 1. | invalīdi bieži vien ir nelabvēlīgākā stāvoklī par pārējiem cilvēkiem un ir atstumti, jo īpaši darba jomā. Nepietiekama pieejamība darba tirgum var nozīmēt to, ka invalīdi ir neaizsargāti sabiedrībā un viņus nopietni apdraud diskriminācija, nabadzība un sociāla atstumtība; |
| --- | --- |

1.

invalīdi bieži vien ir nelabvēlīgākā stāvoklī par pārējiem cilvēkiem un ir atstumti, jo īpaši darba jomā. Nepietiekama pieejamība darba tirgum var nozīmēt to, ka invalīdi ir neaizsargāti sabiedrībā un viņus nopietni apdraud diskriminācija, nabadzība un sociāla atstumtība;

| 2. | lai gan dažās dalībvalstīs invalīdiem ir joprojām augsts bezdarba līmenis, citās dalībvalstīs viņu nodarbinātības līmenis pieaug. Tas liecina par to, ka gan attiecīgu valstu, gan Eiropas centieni ir aizvien efektīvāki un ka tie būtu jāturpina un jāuzlabo; |
| --- | --- |

2.

lai gan dažās dalībvalstīs invalīdiem ir joprojām augsts bezdarba līmenis, citās dalībvalstīs viņu nodarbinātības līmenis pieaug. Tas liecina par to, ka gan attiecīgu valstu, gan Eiropas centieni ir aizvien efektīvāki un ka tie būtu jāturpina un jāuzlabo;

| 3. | visjaunāko datu analīze apstiprina, ka invaliditāte un novecošana ir cieši savstarpēji saistītas. Pieaug vecāka gadagājuma cilvēku skaits, tostarp vecāka gadagājuma invalīdu skaits, un Kopienā aizvien pieaug vajadzība pēc pieejamām precēm, pakalpojumiem un infrastruktūras. Sociālu pakalpojumu nozare patiesi attīstās, un lai apmierinātu vajadzības, ko rada iedzīvotāju novecošana, radīsies arī jaunas darbavietas; |
| --- | --- |

3.

visjaunāko datu analīze apstiprina, ka invaliditāte un novecošana ir cieši savstarpēji saistītas. Pieaug vecāka gadagājuma cilvēku skaits, tostarp vecāka gadagājuma invalīdu skaits, un Kopienā aizvien pieaug vajadzība pēc pieejamām precēm, pakalpojumiem un infrastruktūras. Sociālu pakalpojumu nozare patiesi attīstās, un lai apmierinātu vajadzības, ko rada iedzīvotāju novecošana, radīsies arī jaunas darbavietas;

| 4. | dzimuma un invaliditātes kumulatīvā iedarbība nozīmē, ka invalīdēm bieži ir jāsastopas ar dažādu diskrimināciju; sievietēm ir mazāk neatkarības, ierobežotāka piekļuve izglītībai, mācībām, nodarbinātībai un veselības pakalpojumiem, tāpēc viņas bieži saskaras ar lielāku atstumtības, nabadzības un ļaunprātīgas izmantošanas risku. |
| --- | --- |

4.

dzimuma un invaliditātes kumulatīvā iedarbība nozīmē, ka invalīdēm bieži ir jāsastopas ar dažādu diskrimināciju; sievietēm ir mazāk neatkarības, ierobežotāka piekļuve izglītībai, mācībām, nodarbinātībai un veselības pakalpojumiem, tāpēc viņas bieži saskaras ar lielāku atstumtības, nabadzības un ļaunprātīgas izmantošanas risku.

Uzsver, ka:

| 1. | ES invaliditātei veltītajā stratēģijā akcentēts, cik svarīga ir vienlīdzīga piekļuve augstvērtīgai izglītībai un mūžizglītībai, kurā neviens nav atstumts; abas ir būtiski svarīgas, lai invalīdi pilnībā iekļautos sabiedrībā un uzlabotu savas dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

1.

ES invaliditātei veltītajā stratēģijā akcentēts, cik svarīga ir vienlīdzīga piekļuve augstvērtīgai izglītībai un mūžizglītībai, kurā neviens nav atstumts; abas ir būtiski svarīgas, lai invalīdi pilnībā iekļautos sabiedrībā un uzlabotu savas dzīves kvalitāti;

| 2. | pieejami apbūvēta vide, transports un informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) gan pilsētās, gan lauku rajonos, ir būtiski svarīgas, lai veidotu sabiedrību, kurā var patiesi izmantot vienlīdzīgas tiesības, dodot pilsoņiem reālu autonomiju un līdzekļus neatkarīgas un aktīvas saimnieciskas un sociālas dzīves vajadzībām. Šāda pieejamība ir tādas sabiedrības patiess stūrakmens, kura nevienu neatstumj un kura tiecas novērst diskrimināciju; |
| --- | --- |

2.

pieejami apbūvēta vide, transports un informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) gan pilsētās, gan lauku rajonos, ir būtiski svarīgas, lai veidotu sabiedrību, kurā var patiesi izmantot vienlīdzīgas tiesības, dodot pilsoņiem reālu autonomiju un līdzekļus neatkarīgas un aktīvas saimnieciskas un sociālas dzīves vajadzībām. Šāda pieejamība ir tādas sabiedrības patiess stūrakmens, kura nevienu neatstumj un kura tiecas novērst diskrimināciju;

| 3. | invaliditātes statistika ir vajadzīga, lai noskaidrotu, kāds kopumā ir invalīdu stāvoklis Eiropā. Šādi statistikas un pētījumu dati dod iespēju invaliditātes politiku definēt un īstenot dažādos pārvaldības līmeņos. |
| --- | --- |

3.

invaliditātes statistika ir vajadzīga, lai noskaidrotu, kāds kopumā ir invalīdu stāvoklis Eiropā. Šādi statistikas un pētījumu dati dod iespēju invaliditātes politiku definēt un īstenot dažādos pārvaldības līmeņos.

| 4. | dalībvalstīm būtu jāatzīst invalīdi un organizācijas, kas invalīdus pārstāv attiecīgas valsts, reģiona un vietējā mērogā, par tādām, kam ir svarīga padomdevēja nozīme tad, kad pieņem lēmumus invaliditātes jautājumos, un tās var arī dot ieguldījumu lēmumu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.

dalībvalstīm būtu jāatzīst invalīdi un organizācijas, kas invalīdus pārstāv attiecīgas valsts, reģiona un vietējā mērogā, par tādām, kam ir svarīga padomdevēja nozīme tad, kad pieņem lēmumus invaliditātes jautājumos, un tās var arī dot ieguldījumu lēmumu īstenošanā.

Aicina Komisiju:

| 1. | stiprināt centienus, lai gan darba tirgū, gan ārpus tā novērstu un apkarotu diskrimināciju invaliditātes dēļ, atvieglojot gan darba tirgus, gan preču un pakalpojumu pieejamību saskaņā ar pamatstratēģiju nediskriminācijas jomā; |
| --- | --- |

1.

stiprināt centienus, lai gan darba tirgū, gan ārpus tā novērstu un apkarotu diskrimināciju invaliditātes dēļ, atvieglojot gan darba tirgus, gan preču un pakalpojumu pieejamību saskaņā ar pamatstratēģiju nediskriminācijas jomā;

| 2. | pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz ANO Konvenciju, un īstenot minēto Konvenciju jomās, kas ir Kopienas kompetencē; |
| --- | --- |

2.

pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz ANO Konvenciju, un īstenot minēto Konvenciju jomās, kas ir Kopienas kompetencē;

| 3. | atbalstīt to, ka īsteno ANO Konvenciju dažādos pārvaldības līmeņos, jo īpaši pēc tam, kad to būs noslēgusi Kopiena un ratificējušas dalībvalstis, tostarp uzlabojot informētību un finansējot pasākumus saskaņā ar spēkā esošām Kopienas programmām, piemēram, programmu “Progress” (3). |
| --- | --- |

3.

atbalstīt to, ka īsteno ANO Konvenciju dažādos pārvaldības līmeņos, jo īpaši pēc tam, kad to būs noslēgusi Kopiena un ratificējušas dalībvalstis, tostarp uzlabojot informētību un finansējot pasākumus saskaņā ar spēkā esošām Kopienas programmām, piemēram, programmu “Progress” (3).

Aicina dalībvalstis un Komisiju saskaņā ar savām pilnvarām garantēt, lai

| 1. | invalīdi varētu izmantot cilvēktiesības visā pilnībā:






  a) | ratificējot un noslēdzot, un tad īstenojot ANO Konvenciju, tostarp kopīgus Eiropas mēroga risinājumus, izmantojot saskaņotu un koordinētu pieeju ANO Konvencijas īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

1.

invalīdi varētu izmantot cilvēktiesības visā pilnībā:

a)

ratificējot un noslēdzot, un tad īstenojot ANO Konvenciju, tostarp kopīgus Eiropas mēroga risinājumus, izmantojot saskaņotu un koordinētu pieeju ANO Konvencijas īstenošanai;

| b) | turpināt izstrādāt plašu piemērotu politikas instrumentu klāstu, lai novērstu diskrimināciju un iekļautu invalīdus sabiedrībā, pamatojoties uz cilvēktiesībām un invaliditātes jautājumu risināšanu visdažādākajās jomās; |
| --- | --- |

b)

turpināt izstrādāt plašu piemērotu politikas instrumentu klāstu, lai novērstu diskrimināciju un iekļautu invalīdus sabiedrībā, pamatojoties uz cilvēktiesībām un invaliditātes jautājumu risināšanu visdažādākajās jomās;

| c) | mudinot invalīdus būt aktīviem darba tirgū, nodrošinot diskriminācijas novēršanas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kā arī aktīvu atbalstu un šķēršļu likvidēšanu; |
| --- | --- |

c)

mudinot invalīdus būt aktīviem darba tirgū, nodrošinot diskriminācijas novēršanas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kā arī aktīvu atbalstu un šķēršļu likvidēšanu;

| d) | risināt daudzējādas diskriminācijas problēmu attiecībā uz sievietēm invalīdēm un veicinot to, lai viņas varētu pilnvērtīgi attīstīties, virzīties pa karjeras kāpnēm un noteikt pašām savu likteni; |
| --- | --- |

d)

risināt daudzējādas diskriminācijas problēmu attiecībā uz sievietēm invalīdēm un veicinot to, lai viņas varētu pilnvērtīgi attīstīties, virzīties pa karjeras kāpnēm un noteikt pašām savu likteni;

| e) | veicot pasākumus, lai dotu iespēju invalīdiem dzīvot pēc iespējas neatkarīgāk, būt iesaistītiem sabiedrībā un izmantot augstvērtīgus aprūpes un atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

e)

veicot pasākumus, lai dotu iespēju invalīdiem dzīvot pēc iespējas neatkarīgāk, būt iesaistītiem sabiedrībā un izmantot augstvērtīgus aprūpes un atbalsta pakalpojumus;

| f) | stiprinot ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšanu visdažādākajās jomās, izvēršot dalībvalstu centienus panākt, lai publiskas struktūras sekmētu iespēju vienlīdzību invalīdiem; |
| --- | --- |

f)

stiprinot ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšanu visdažādākajās jomās, izvēršot dalībvalstu centienus panākt, lai publiskas struktūras sekmētu iespēju vienlīdzību invalīdiem;

| g) | turpinot palīdzēt dalībvalstīm un reģionālām un vietējām kopienām iekļaut invalīdus sabiedrībā, ja tas pilnībā ir invalīdu interesēs; |
| --- | --- |

g)

turpinot palīdzēt dalībvalstīm un reģionālām un vietējām kopienām iekļaut invalīdus sabiedrībā, ja tas pilnībā ir invalīdu interesēs;

| h) | izskatot trūkumus, kas varētu pastāvēt patlaban spēkā esošos Kopienas tiesību aktos, kas nodrošina aizsardzību pret diskrimināciju, jo īpaši pret diskrimināciju invaliditātes dēļ, un apsverot atbilstīgus un mērķtiecīgus risinājumus; |
| --- | --- |

h)

izskatot trūkumus, kas varētu pastāvēt patlaban spēkā esošos Kopienas tiesību aktos, kas nodrošina aizsardzību pret diskrimināciju, jo īpaši pret diskrimināciju invaliditātes dēļ, un apsverot atbilstīgus un mērķtiecīgus risinājumus;

| i) | stiprinot spējas gan attiecīgu valstu, gan Kopienas mērogā, lai apkopotu un analizētu attiecīgu informāciju, tostarp statistikas un pētījumu datus saskaņā ar tiesiskām garantijām un datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

i)

stiprinot spējas gan attiecīgu valstu, gan Kopienas mērogā, lai apkopotu un analizētu attiecīgu informāciju, tostarp statistikas un pētījumu datus saskaņā ar tiesiskām garantijām un datu aizsardzības noteikumiem;

| 2. | pieejamības nodrošināšana invalīdiem:






  a) | pieejamības uzlabošana ir autonomijas, iekļaušanas un līdzdalības priekšnoteikums, un tā ļauj invalīdiem izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- | --- |

2.

pieejamības nodrošināšana invalīdiem:

a)

pieejamības uzlabošana ir autonomijas, iekļaušanas un līdzdalības priekšnoteikums, un tā ļauj invalīdiem izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| b) | līdzdalības darba tirgū uzlabošana ar elastīgām nodarbinātības shēmām, kā arī veicinot atbalstītu invalīdu nodarbinātību, brīvprātīgā sektora darbību, aktīvu iekļaušanu un pozitīvus pasākumus, piemēram, atbalsta pasākumus, algu subsīdijas, darbavietu pielāgošanu, palīdzīgu tehnoloģiju izmantošanu un personisku palīdzību, radītu labākas nodarbinātības izredzes visiem invalīdiem un arī uzlabotu darba ražīgumu; |
| --- | --- |

b)

līdzdalības darba tirgū uzlabošana ar elastīgām nodarbinātības shēmām, kā arī veicinot atbalstītu invalīdu nodarbinātību, brīvprātīgā sektora darbību, aktīvu iekļaušanu un pozitīvus pasākumus, piemēram, atbalsta pasākumus, algu subsīdijas, darbavietu pielāgošanu, palīdzīgu tehnoloģiju izmantošanu un personisku palīdzību, radītu labākas nodarbinātības izredzes visiem invalīdiem un arī uzlabotu darba ražīgumu;

| c) | izglītība būtu jādara viegli pieejama invalīdiem un attiecīgos gadījumos būtu jāveic īpaši pasākumi, lai dotu iespēju bērniem invalīdiem iesaistīties parastajā izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

c)

izglītība būtu jādara viegli pieejama invalīdiem un attiecīgos gadījumos būtu jāveic īpaši pasākumi, lai dotu iespēju bērniem invalīdiem iesaistīties parastajā izglītības sistēmā;

| d) | būtu turpmāk jāsekmē struktūrfondu, tostarp Eiropas Sociālā fonda (ESF) izmantošana, lai atbalstītu invalīdu nodarbinātību, mācības un vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

d)

būtu turpmāk jāsekmē struktūrfondu, tostarp Eiropas Sociālā fonda (ESF) izmantošana, lai atbalstītu invalīdu nodarbinātību, mācības un vienlīdzīgas iespējas;

| e) | būtu jāsekmē pašreizējais darbs pie vienotu pieejamības standartu izstrādes Eiropā un to lietojums publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

e)

būtu jāsekmē pašreizējais darbs pie vienotu pieejamības standartu izstrādes Eiropā un to lietojums publiskā iepirkuma jomā;

| f) | būtu jādara indivīdiem un to ģimenēm pieejami kvalitatīvi vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp sociāli, veselības un rehabilitācijas pakalpojumi, izstrādājot brīvprātīgas Eiropas mērogā piemērojamas kvalitātes sistēmas; |
| --- | --- |

f)

būtu jādara indivīdiem un to ģimenēm pieejami kvalitatīvi vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp sociāli, veselības un rehabilitācijas pakalpojumi, izstrādājot brīvprātīgas Eiropas mērogā piemērojamas kvalitātes sistēmas;

| g) | būtu jāveicina visu pilsoņu iekļaušana informācijas sabiedrībā saskaņā ar Rīgas Deklarāciju par e-iekļaušanu, izstrādājot pieejamas informācijas un sakaru tehnoloģijas un izmantojot palīdzīgas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

g)

būtu jāveicina visu pilsoņu iekļaušana informācijas sabiedrībā saskaņā ar Rīgas Deklarāciju par e-iekļaušanu, izstrādājot pieejamas informācijas un sakaru tehnoloģijas un izmantojot palīdzīgas tehnoloģijas;

| h) | būtu jāuzlabo plaša patēriņa preču, pakalpojumu un infrastruktūras pieejamība, lai dotu iespēju invalīdiem būt patērētājiem; |
| --- | --- |

h)

būtu jāuzlabo plaša patēriņa preču, pakalpojumu un infrastruktūras pieejamība, lai dotu iespēju invalīdiem būt patērētājiem;

| i) | cik vien saprātīgi iespējams, būtu jāgarantē invalīdiem visas pasažieru tiesības un viņu tiesības būtu jānodrošina, attīstot attiecīgus Eiropas tiesību aktus transporta jomā; |
| --- | --- |

i)

cik vien saprātīgi iespējams, būtu jāgarantē invalīdiem visas pasažieru tiesības un viņu tiesības būtu jānodrošina, attīstot attiecīgus Eiropas tiesību aktus transporta jomā;

| j) | būtu jāsekmē visu invalīdu tiesības būt iekļautiem sabiedrībā un attiecīgā gadījumā būtu jāveicina pakāpeniska aprūpes iestāžu aizstāšana ar invalīdu iekļaušanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

j)

būtu jāsekmē visu invalīdu tiesības būt iekļautiem sabiedrībā un attiecīgā gadījumā būtu jāveicina pakāpeniska aprūpes iestāžu aizstāšana ar invalīdu iekļaušanu sabiedrībā;

| 3. | sāktu darbu ar Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā, ar ko aizstās patlaban spēkā esošo Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānu invaliditātes jomā, tostarp:






  a) | īstenojot Eiropas 2008.–2009. gada rīcības plānu visā pilnībā; |
| --- | --- | --- |

3.

sāktu darbu ar Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā, ar ko aizstās patlaban spēkā esošo Eiropas 2004.–2010. gada rīcības plānu invaliditātes jomā, tostarp:

a)

īstenojot Eiropas 2008.–2009. gada rīcības plānu visā pilnībā;

| b) | izvērtējot, kā valstu pasākumos ir atspoguļota Eiropas Kopienas un dalībvalstu apņēmība pilnībā īstenot ANO Konvenciju Eiropas mērogā un apsverot, vai noteikt saskaņotus un salīdzināmus attiecīgu valstu mērķus, lai to panāktu. |
| --- | --- |

b)

izvērtējot, kā valstu pasākumos ir atspoguļota Eiropas Kopienas un dalībvalstu apņēmība pilnībā īstenot ANO Konvenciju Eiropas mērogā un apsverot, vai noteikt saskaņotus un salīdzināmus attiecīgu valstu mērķus, lai to panāktu.

Aicina Eiropas Savienības iestādes:

turpināt centienus nodrošināt vienādu attieksmi un iespējas visiem darba meklētājiem, tostarp invalīdiem. Turklāt Eiropas Savienības iestādes ir mudinātas vēl vairāk uzlabot pašu ēku un iekārtu pieejamību.

Aicina invalīdus un invalīdu organizācijas:

| 1. | turpināt koordinācijas darbu, lai paziņotu to vajadzības politikas veidotājiem un apzinātu un analizētu politikas iespējas; |
| --- | --- |

1.

turpināt koordinācijas darbu, lai paziņotu to vajadzības politikas veidotājiem un apzinātu un analizētu politikas iespējas;

| 2. | kopā ar Komisiju un dalībvalstīm iesaistīties Eiropas rīcības plāna invaliditātes jomā un ANO Konvencijas attīstīšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

2.

kopā ar Komisiju un dalībvalstīm iesaistīties Eiropas rīcības plāna invaliditātes jomā un ANO Konvencijas attīstīšanā un īstenošanā.

Aicina visas ieinteresētās personas

| 1. | uzturēt dialogu (tostarp ar invalīdiem un viņu organizācijām, pārvaldes iestādēm un sociālajiem partneriem), lai labāk izprastu cits cita vajadzības un vienprātīgi rastu risinājumus; |
| --- | --- |

1.

uzturēt dialogu (tostarp ar invalīdiem un viņu organizācijām, pārvaldes iestādēm un sociālajiem partneriem), lai labāk izprastu cits cita vajadzības un vienprātīgi rastu risinājumus;

| 2. | izmantot iespējas, ko dod dalība ES Invaliditātes jautājumu augsta līmeņa grupā, lai stiprinātu ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšanu visdažādākajās Kopienas politikas jomās. |
| --- | --- |

2.

izmantot iespējas, ko dod dalība ES Invaliditātes jautājumu augsta līmeņa grupā, lai stiprinātu ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšanu visdažādākajās Kopienas politikas jomās.

Aicina nākamās prezidentvalstis:

aizvien stiprināt Eiropas cilvēktiesību ievērošanas pieeju ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšanā, nodrošinot invalīdiem vispārēju sociālu iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas un tālab uzturēt Kopienas, dalībvalstu, invalīdu, viņu organizāciju un citu ieinteresētu personu dialogu un ciešu sadarbību.

---

(1)  Direktīva 2000/78/EK (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(2)  OV C 308, 19.12.2007., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — “Progress” (OV L 315, 15.11. 2006., 1. lpp.).

---

ATZINUMI

Padome

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/5

---

PADOMES ATZINUMS

(2008. gada 4. marts)

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2007.–2010. gadam

(2008/C 75/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2008. gada 4. martā izvērtēja Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2007. līdz 2010. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 4. martā izvērtēja Spānijas atjaunināto stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2007. līdz 2010. gadam (2).

| (2) | Spānijā bijis ilgs noturīgas izaugsmes periods — vidēji 3,75 % pēdējo divpadsmit gadu laikā, kas ir krietni virs euro zonas vidējā rādītāja (aptuveni 2 %). Noturīgi zemās procentu likmes un dinamiskā demogrāfija sekmējusi pastāvīgu iekšējo pieprasījumu un jaunu darbavietu rašanos, kā arī līdz šim nepiedzīvotu izaugsmi mājokļu tirgū. Turklāt strukturālo bezdarbu būtiski samazināja arī turpmākās darba tirgus reformas.
  Vienlaikus ir radušies vai saglabājas arī vairāki nestabilitātes faktori, piemēram, pieaugošs ārējais deficīts un inflācijas atšķirības, salīdzinot ar euro zonu, savukārt ražīguma pieaugums ir bijis nemainīgi zems. Runājot par valsts finanšu stāvokli, kopš deviņdesmito gadu vidus bija vērojams sekmīgs konsolidācijas process, samazinot izdevumus, kas uzlaboja valsts budžeta bilanci no budžeta deficīta aptuveni 6 % apmērā no IKP līdz līdzsvaram tuvam finanšu stāvoklim 2000. gadā un pietiekamam pārpalikumam, sākot no 2005. gada. Kopējie nodokļu ieņēmumi kopš deviņdesmito gadu vidus ir palielinājušies par aptuveni 4,25 procentu punktiem no IKP, jo nozīmīga izaugsmes komponente bija nodokļu ieņēmumi. Nākotnē valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju varētu negatīvi ietekmēt augošie pensiju izdevumi iedzīvotāju novecošanās dēļ. |
| --- | --- |

(2)

Spānijā bijis ilgs noturīgas izaugsmes periods — vidēji 3,75 % pēdējo divpadsmit gadu laikā, kas ir krietni virs euro zonas vidējā rādītāja (aptuveni 2 %). Noturīgi zemās procentu likmes un dinamiskā demogrāfija sekmējusi pastāvīgu iekšējo pieprasījumu un jaunu darbavietu rašanos, kā arī līdz šim nepiedzīvotu izaugsmi mājokļu tirgū. Turklāt strukturālo bezdarbu būtiski samazināja arī turpmākās darba tirgus reformas.

Vienlaikus ir radušies vai saglabājas arī vairāki nestabilitātes faktori, piemēram, pieaugošs ārējais deficīts un inflācijas atšķirības, salīdzinot ar euro zonu, savukārt ražīguma pieaugums ir bijis nemainīgi zems. Runājot par valsts finanšu stāvokli, kopš deviņdesmito gadu vidus bija vērojams sekmīgs konsolidācijas process, samazinot izdevumus, kas uzlaboja valsts budžeta bilanci no budžeta deficīta aptuveni 6 % apmērā no IKP līdz līdzsvaram tuvam finanšu stāvoklim 2000. gadā un pietiekamam pārpalikumam, sākot no 2005. gada. Kopējie nodokļu ieņēmumi kopš deviņdesmito gadu vidus ir palielinājušies par aptuveni 4,25 procentu punktiem no IKP, jo nozīmīga izaugsmes komponente bija nodokļu ieņēmumi. Nākotnē valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju varētu negatīvi ietekmēt augošie pensiju izdevumi iedzīvotāju novecošanās dēļ.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 3,8 % 2007. gadā līdz vidēji 3,1 % pārējā programmas periodā. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju (3), šis scenārijs šķiet labvēlīgs visā programmas periodā. Paredzams, ka 2008. gadā inflācijas spiediens, zemākas izaugsmes prognozes un norises mājokļu sektorā skars izmantojamos ienākumus un IKP pieaugums būs zemāks par programmā paredzēto. Arī programmā minētie izaugsmes komponenti šķiet pārvērtēti, it īpaši attiecībā uz korekciju gaitu mājokļu būvniecības nozarē. Kaut arī programmā tiek paredzēta ieguldījumu samazināšanās mājokļu nozarē, Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze paredz nozares sarukšanu, kas aizsāksies jau 2008. gadā, un tas nozīmē, ka 2009. gadā varētu būt novērojama kopējo ieguldījumu stagnācija. Tomēr importa samazinājuma dēļ neto eksporta ieguldījums izaugsmē varētu uzlaboties salīdzinājumā ar programmu. Visbeidzot, programmas inflācijas prognozes šķiet novērtētas par zemu, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju par pārtikas un naftas cenām. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 3,8 % 2007. gadā līdz vidēji 3,1 % pārējā programmas periodā. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju (3), šis scenārijs šķiet labvēlīgs visā programmas periodā. Paredzams, ka 2008. gadā inflācijas spiediens, zemākas izaugsmes prognozes un norises mājokļu sektorā skars izmantojamos ienākumus un IKP pieaugums būs zemāks par programmā paredzēto. Arī programmā minētie izaugsmes komponenti šķiet pārvērtēti, it īpaši attiecībā uz korekciju gaitu mājokļu būvniecības nozarē. Kaut arī programmā tiek paredzēta ieguldījumu samazināšanās mājokļu nozarē, Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognoze paredz nozares sarukšanu, kas aizsāksies jau 2008. gadā, un tas nozīmē, ka 2009. gadā varētu būt novērojama kopējo ieguldījumu stagnācija. Tomēr importa samazinājuma dēļ neto eksporta ieguldījums izaugsmē varētu uzlaboties salīdzinājumā ar programmu. Visbeidzot, programmas inflācijas prognozes šķiet novērtētas par zemu, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju par pārtikas un naftas cenām.

| (4) | Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 1,8 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Puse šīs starpības ir izskaidrojama ar 2006. gada pozitīvo bāzes efektu, bet otra puse — ar lielāku nekā plānots ieņēmumu pieaugumu 2007. gadā, ko gan daļēji izlīdzināja budžeta izdevumu pieaugums, kas arī bija lielāks, nekā plānots. Jaunākā informācija liecina, ka, iespējams, rezultāti var būt pat vēl labāki — virs 2 % no IKP, kas saistīts ar 2007. gada ieņēmumiem, kas bija lielāki, nekā plānots, sevišķi ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem, kas atspoguļo uzņēmumu peļņas augsto dinamiku. Budžeta rezultāti 2006. gadā bija labāki, nekā plānots, un tos izmantoja, lai sasniegtu vērienīgākus budžeta mērķus, nekā paredzēts 2006. gada beigās sagatavotajā stabilitātes programmas atjauninājumā, kaut arī atsevišķos gadījumos novērots pārtēriņš pašvaldību un reģionu līmenī. Padome atzīmē, ka budžeta izpilde 2007. gadā kopumā atbilda budžeta politikas ievirzēm, ko 2007. gada aprīlī ir pieņēmusi Eurogrupa. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 1,8 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 1 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Puse šīs starpības ir izskaidrojama ar 2006. gada pozitīvo bāzes efektu, bet otra puse — ar lielāku nekā plānots ieņēmumu pieaugumu 2007. gadā, ko gan daļēji izlīdzināja budžeta izdevumu pieaugums, kas arī bija lielāks, nekā plānots. Jaunākā informācija liecina, ka, iespējams, rezultāti var būt pat vēl labāki — virs 2 % no IKP, kas saistīts ar 2007. gada ieņēmumiem, kas bija lielāki, nekā plānots, sevišķi ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem, kas atspoguļo uzņēmumu peļņas augsto dinamiku. Budžeta rezultāti 2006. gadā bija labāki, nekā plānots, un tos izmantoja, lai sasniegtu vērienīgākus budžeta mērķus, nekā paredzēts 2006. gada beigās sagatavotajā stabilitātes programmas atjauninājumā, kaut arī atsevišķos gadījumos novērots pārtēriņš pašvaldību un reģionu līmenī. Padome atzīmē, ka budžeta izpilde 2007. gadā kopumā atbilda budžeta politikas ievirzēm, ko 2007. gada aprīlī ir pieņēmusi Eurogrupa.

| (5) | Ņemot vērā plašāko mērķi panākt makroekonomisko un budžeta stabilitāti, stabilitātes programmas pēdējais atjauninājums ir vērsts uz to, lai ar pietiekamu rezervi sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) — no strukturālā viedokļa līdzsvarotu budžetu (proti, cikliski koriģētu budžetu, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus), kas atbilst pakta prasībām. Tiek paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 1,8 % no IKP 2007. gadā līdz 1,2 % no IKP 2008. gadā, pēc tam saglabājoties stabilā līmenī. Pasliktinājums 2008. gadā saistīts ar nelielo izdevumu attiecības palielinājumu un ieņēmumu attiecības samazināšanos par 0,5 procentu punktu no IKP. Paredzams, ka tiešie nodokļi 2008. gadā samazināsies par 0,25 procentu punktu no IKP, kas saistīts ar lēnāko ekonomikas izaugsmes tempu un 2007. gada nodokļu reformas ietekmes turpināšanos. Pēc 2008. gada ienākumi un izdevumi stabilizēsies. Tiek paredzēts, ka valsts budžeta primārais pārpalikums samazināsies no 3,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,7 % no IKP 2008. gadā, pēc tam saglabājoties stabilā līmenī. Saskaņā ar prognozi, strukturālā bilance, kas tiek aprēķināta, pamatojoties uz kopīgi pieņemtu metodoloģiju, nedaudz samazināsies no 2,25 % 2007. gadā līdz 1,75 % 2008. gadā un palielināsies līdz aptuveni 2 % 2009. gadā un 2010. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunajā atjauninājumā, pamatojoties uz 2007. gada rezultātiem, kas bija labāki nekā plānots, izvirzīti nedaudz augstāki mērķi 2008. un 2009. gadam, kaut arī makroekonomiskais stāvoklis pamatā ir līdzīgs. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā plašāko mērķi panākt makroekonomisko un budžeta stabilitāti, stabilitātes programmas pēdējais atjauninājums ir vērsts uz to, lai ar pietiekamu rezervi sasniegtu vidēja termiņa mērķi (VTM) — no strukturālā viedokļa līdzsvarotu budžetu (proti, cikliski koriģētu budžetu, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus), kas atbilst pakta prasībām. Tiek paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 1,8 % no IKP 2007. gadā līdz 1,2 % no IKP 2008. gadā, pēc tam saglabājoties stabilā līmenī. Pasliktinājums 2008. gadā saistīts ar nelielo izdevumu attiecības palielinājumu un ieņēmumu attiecības samazināšanos par 0,5 procentu punktu no IKP. Paredzams, ka tiešie nodokļi 2008. gadā samazināsies par 0,25 procentu punktu no IKP, kas saistīts ar lēnāko ekonomikas izaugsmes tempu un 2007. gada nodokļu reformas ietekmes turpināšanos. Pēc 2008. gada ienākumi un izdevumi stabilizēsies. Tiek paredzēts, ka valsts budžeta primārais pārpalikums samazināsies no 3,4 % no IKP 2007. gadā līdz 2,7 % no IKP 2008. gadā, pēc tam saglabājoties stabilā līmenī. Saskaņā ar prognozi, strukturālā bilance, kas tiek aprēķināta, pamatojoties uz kopīgi pieņemtu metodoloģiju, nedaudz samazināsies no 2,25 % 2007. gadā līdz 1,75 % 2008. gadā un palielināsies līdz aptuveni 2 % 2009. gadā un 2010. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, jaunajā atjauninājumā, pamatojoties uz 2007. gada rezultātiem, kas bija labāki nekā plānots, izvirzīti nedaudz augstāki mērķi 2008. un 2009. gadam, kaut arī makroekonomiskais stāvoklis pamatā ir līdzīgs.

| (6) | Programmas budžeta prognožu riski 2008. gadā šķiet kopumā līdzsvaroti, taču rezultāti var būt sliktāki par plānotajiem 2009. un 2010. gadā. 2008. gada varbūtēji zemākās ekonomiskās izaugsmes ietekmi līdzsvaros pozitīvais bāzes efekts, jo ieņēmumi 2007. gadā bija augstāki par programmā paredzētajiem. Tomēr labvēlīgie makroekonomiskie pieņēmumi 2009. un 2010. gadam netiks kompensēti ar citiem faktoriem, kas norāda uz zemāka budžeta pārpalikuma risku. Konkrētāk, nodokļu ieņēmumu prognozes var izrādīties optimistiskas, ņemot vērā uzņēmumu peļņas rādītāju un mājokļu tirgus aktivitātes pazemināšanos. No otras puses, Spānija agrāk ir guvusi labus panākumus budžeta konsolidācijas jomā. |
| --- | --- |

(6)

Programmas budžeta prognožu riski 2008. gadā šķiet kopumā līdzsvaroti, taču rezultāti var būt sliktāki par plānotajiem 2009. un 2010. gadā. 2008. gada varbūtēji zemākās ekonomiskās izaugsmes ietekmi līdzsvaros pozitīvais bāzes efekts, jo ieņēmumi 2007. gadā bija augstāki par programmā paredzētajiem. Tomēr labvēlīgie makroekonomiskie pieņēmumi 2009. un 2010. gadam netiks kompensēti ar citiem faktoriem, kas norāda uz zemāka budžeta pārpalikuma risku. Konkrētāk, nodokļu ieņēmumu prognozes var izrādīties optimistiskas, ņemot vērā uzņēmumu peļņas rādītāju un mājokļu tirgus aktivitātes pazemināšanos. No otras puses, Spānija agrāk ir guvusi labus panākumus budžeta konsolidācijas jomā.

| (7) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai ka visā programmas periodā ar uzviju izpildītu VTM. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no atjauninājuma, visā periodā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Padome atzīmē, ka tas arī atbilst Eurogrupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm 2008. gadam. Paredzēto strukturālā pārpalikuma samazinājumu 2008. gadā nevar uzskatīt par prociklisku nostādni, jo tas daļēji atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu, izsakot procentos no IKP, kā cēlonis ir ekonomikas tempu palēnināšanās un aktivitātes mazināšanās mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai ka visā programmas periodā ar uzviju izpildītu VTM. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no atjauninājuma, visā periodā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Padome atzīmē, ka tas arī atbilst Eurogrupas 2007. gada aprīļa budžeta politikas ievirzēm 2008. gadam. Paredzēto strukturālā pārpalikuma samazinājumu 2008. gadā nevar uzskatīt par prociklisku nostādni, jo tas daļēji atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu, izsakot procentos no IKP, kā cēlonis ir ekonomikas tempu palēnināšanās un aktivitātes mazināšanās mājokļu tirgū.

| (8) | Šķiet, ka Spānijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. Turklāt iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido salīdzinošo būtisks pensiju izdevumu kā daļas no IKP pieaugums nākamajās desmitgadēs. Budžeta stāvoklis 2007. gadā atspoguļoja ievērojamu primāro pārpalikumu, kā arī zemu parāda attiecību, kas turklāt turpināja samazināties, un tas var kompensēt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu nākotnē gaidāmo izdevumu slogu. Saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Šķiet, ka Spānijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. Turklāt iedzīvotāju novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to ievērojami iespaido salīdzinošo būtisks pensiju izdevumu kā daļas no IKP pieaugums nākamajās desmitgadēs. Budžeta stāvoklis 2007. gadā atspoguļoja ievērojamu primāro pārpalikumu, kā arī zemu parāda attiecību, kas turklāt turpināja samazināties, un tas var kompensēt prognozēto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Tomēr ar to nepietiek, lai pilnībā kompensētu nākotnē gaidāmo izdevumu slogu. Saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot papildu pasākumus, lai ierobežotu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu mazināt apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējai.

| (9) | Stabilitātes programma pilnā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Programmas atjauninājumā sniegts kvalitatīvu novērtējumu par kopējās valsts reformas programmas (VRF) ietekmi uz vidēja termiņa fiskālo stratēģiju, kā arī pietiekami izsmeļoša informācija par tiešajām budžeta izmaksām, kas saistītas ar atsevišķām VRF paredzētajām reformām, tostarp P&A, izglītības un infrastruktūras reformām. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitātes programma pilnā mērā ir saskaņā ar 2007. gada oktobra īstenošanas ziņojumu par valsts reformu programmu. Programmas atjauninājumā sniegts kvalitatīvu novērtējumu par kopējās valsts reformas programmas (VRF) ietekmi uz vidēja termiņa fiskālo stratēģiju, kā arī pietiekami izsmeļoša informācija par tiešajām budžeta izmaksām, kas saistītas ar atsevišķām VRF paredzētajām reformām, tostarp P&A, izglītības un infrastruktūras reformām.

| (10) | Programmas budžeta stratēģija visumā ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izdotas Lisabonas stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Programmas budžeta stratēģija visumā ir saskaņā ar valstu ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm budžeta politikas jomā un euro zonas dalībvalstu pamatnostādnēm budžeta politikas jomā, kas izdotas Lisabonas stratēģijas kontekstā.

| (11) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie dati un vērojami daži trūkumi attiecībā uz fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti gandrīz visi obligātie dati un vērojami daži trūkumi attiecībā uz fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā var secināt, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils — valsts budžeta pārpalikumi ir krietni virs VTM un parāda attiecība ir zema. Tomēr, ņemot vērā optimistiskās ekonomiskās izaugsmes prognozes un aktivitātes mazināšanos mājokļu tirgū, var izrādīties, ka valsts ieņēmumu prognozes ir bijušas pārāk augstas. Šādā kontekstā, lai nodrošinātu budžeta stabilitāti un valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, kura pakļauta vidējam riskam, ir būtiski svarīgi rūpīgu izvērtēt pastāvīgo nodokļu samazinājumu un/vai izdevumu pieauguma ietekmi uz valsts budžeta bilanci. Lai nodrošinātu vienmērīgu ekonomikas piemērošanos situācijai, ko raksturo liela ārējās maksājumu bilances nestabilitāte, mājokļu tirgus sarukšanas un inflācijas rādītāja atšķirības no euro zonas, ir svarīgi gādāt par to, ka galvenie izdevumi ir pozīcijās, kas paaugstina ražīgumu, kā, piemēram, P&A, infrastruktūrā un izglītībā.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un kamēr budžeta stāvoklis ir stabils, Spānija tiek aicināta uzlabot valsts finanšu ilglaicīgo ilgtspējību, veicot papildu pasākumus, lai ierobežotu novecošanās gaidāmo ietekmi uz izdevumu programmām.

Spānija tiek aicināta arī stingrāk ievērot rīcības kodeksā norādīto prasību par stabilitātes un konverģences programmu iesniegšanas termiņiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2007. g. dec. | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| COM 2007. g. nov. | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2007. g. dec. (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| COM 2007. g. nov. | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2007. g. dec. | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| COM 2007. g. nov. (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| COM 2007. g. nov. | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | n.p. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| COM 2007. g. nov. | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| COM 2007. g. nov. | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| COM 2007. g. nov. | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | n.p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| COM 2007. g. nov. | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | n.p. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2007. g. dec. | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| COM 2007. g. nov. | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | n.p. |
| SP 2006. g. dec. | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2007. g. dec.

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

COM 2007. g. nov.

3,9

3,8

3,0

2,3

n.p.

SP 2006. g. dec.

3,8

3,4

3,3

3,3

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2007. g. dec. (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

COM 2007. g. nov.

3,6

2,6

2,9

2,7

n.p.

SP 2006. g. dec. (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2007. g. dec.

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

COM 2007. g. nov. (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

COM 2007. g. nov.

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

n.p.

SP 2006. g. dec.

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

n.p.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

COM 2007. g. nov.

1,8

1,8

1,2

0,6

n.p.

SP 2006. g. dec.

1,4

1,0

0,9

0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

COM 2007. g. nov.

3,5

3,4

2,7

2,1

n.p.

SP 2006. g. dec.

3,0

2,5

2,3

2,2

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

COM 2007. g. nov.

2,1

2,0

1,6

1,4

n.p.

SP 2006. g. dec.

1,8

1,5

1,6

1,6

n.p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

COM 2007. g. nov.

2,1

2,0

1,6

1,4

n.p.

SP 2006. g. dec.

1,8

1,5

1,6

1,6

n.p.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2007. g. dec.

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

COM 2007. g. nov.

39,7

36,3

34,6

33,0

n.p.

SP 2006. g. dec.

39,7

36,6

34,3

32,2

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atjauninājums tika iesniegts vairāk nekā 3 nedēļas pēc rīcības kodeksā noteiktā termiņa — 1. decembra.

(3)  Novērtējumā ņemtas vērā arī Komisijas dienestu rudens prognozes un Komisijas novērtējums par 2007. gada oktobra valsts reformu programmas īstenošanas ziņojumu.

(4)  Trūkst 1.b tabulas (cenu dinamika), 3. pozīcija (SPCI); 1.c tabulas (darba tirgus attīstība), 6. pozīcija (darbinieku atalgojums), kā arī valsts izdevumu funkcionālās klasifikācijas dati.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 3,5 %, 3,7 %, 3,4 % un 3,2 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2006. līdz 2009. gadam.

(7)  Jaunākajā programmā un Komisijas dienestu rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Privātā patēriņa deflators.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2007. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/9

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 75/03)

2008. gada 7. martā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5037. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5037. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/10

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 17. marts),

ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

(2008/C 75/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),

ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegusi Komisija attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjiem,

tā kā:

| (1) | ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

| (2) | Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba ņēmēju pārstāvju kategorijā, Mar Rodrigues Torres kundzei, Jeff Maes kungam un Jean-Claude Quentin kungam atkāpjoties no amata. |
| --- | --- |

(2)

Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba ņēmēju pārstāvju kategorijā, Mar Rodrigues Torres kundzei, Jeff Maes kungam un Jean-Claude Quentin kungam atkāpjoties no amata.

| (3) | Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba devēju pārstāvju kategorijā, George Pantelides kungam, Samo Hribar-Milic kungam un Anthony Thompson kungam atkāpjoties no amata, |
| --- | --- |

(3)

Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba devēju pārstāvju kategorijā, George Pantelides kungam, Samo Hribar-Milic kungam un Anthony Thompson kungam atkāpjoties no amata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:

I.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Spānija | Luz Blanca COSIO ALMEIRA kundze

  UGT Spānija |
| --- | --- |
| Beļģija | Mieke DE RAEDEMAECKER kundze
  FGTB |
| Francija | Stéphane LARDY kundze
  Force Ouvrière |

Spānija

Luz Blanca COSIO ALMEIRA kundze

UGT Spānija

Beļģija

Mieke DE RAEDEMAECKER kundze

FGTB

Francija

Stéphane LARDY kundze

Force Ouvrière

II.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Kipra | Michael PILIKOS kungs
  Kipras darba devēju un uzņēmēju federācija |
| --- | --- |
| Slovēnija | Anze HIRSL kungs
  Slovēnijas darba devēju asociācija — ZDS |
| Apvienotā Karaliste | Richard WAINER kungs
  Lielbritānijas rūpniecības konfederācija — CBI |

Kipra

Michael PILIKOS kungs

Kipras darba devēju un uzņēmēju federācija

Slovēnija

Anze HIRSL kungs

Slovēnijas darba devēju asociācija — ZDS

Apvienotā Karaliste

Richard WAINER kungs

Lielbritānijas rūpniecības konfederācija — CBI

Briselē, 2008. gada 17. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.

2

---

Komisija

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 25. marts

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5569 |
| JPY | Japānas jēna | 155,90 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4597 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,78105 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4190 |
| CHF | Šveices franks | 1,5728 |
| ISK | Islandes krona | 118,15 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0865 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,455 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 256,49 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6965 |
| PLN | Polijas zlots | 3,5310 |
| RON | Rumānijas leja | 3,7165 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,663 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9409 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7036 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5870 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,1126 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9376 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1527 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 522,65 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,5875 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,9680 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2602 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 300,13 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9782 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,425 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,8680 |
| THB | Taizemes bats | 49,042 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7034 |
| MXN | Meksikas peso | 16,6464 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5569

JPY

Japānas jēna

155,90

DKK

Dānijas krona

7,4597

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,78105

SEK

Zviedrijas krona

9,4190

CHF

Šveices franks

1,5728

ISK

Islandes krona

118,15

NOK

Norvēģijas krona

8,0865

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,455

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

256,49

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6965

PLN

Polijas zlots

3,5310

RON

Rumānijas leja

3,7165

SKK

Slovākijas krona

32,663

TRY

Turcijas lira

1,9409

AUD

Austrālijas dolārs

1,7036

CAD

Kanādas dolārs

1,5870

HKD

Hongkongas dolārs

12,1126

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9376

SGD

Singapūras dolārs

2,1527

KRW

Dienvidkorejas vons

1 522,65

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,5875

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,9680

HRK

Horvātijas kuna

7,2602

IDR

Indonēzijas rūpija

14 300,13

MYR

Malaizijas ringits

4,9782

PHP

Filipīnu peso

64,425

RUB

Krievijas rublis

36,8680

THB

Taizemes bats

49,042

BRL

Brazīlijas reāls

2,7034

MXN

Meksikas peso

16,6464

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 20. marts

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5423 |
| JPY | Japānas jēna | 153,2 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4598 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7783 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4121 |
| CHF | Šveices franks | 1,5632 |
| ISK | Islandes krona | 121,56 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1178 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,491 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 258,19 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6963 |
| PLN | Polijas zlots | 3,5368 |
| RON | Rumānijas leja | 3,731 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,774 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9237 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7087 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5817 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,9983 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9458 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1427 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 557,11 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,5545 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,8757 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,261 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 243,14 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9014 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,697 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,728 |
| THB | Taizemes bats | 48,313 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6853 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5373 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5423

JPY

Japānas jēna

153,2

DKK

Dānijas krona

7,4598

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7783

SEK

Zviedrijas krona

9,4121

CHF

Šveices franks

1,5632

ISK

Islandes krona

121,56

NOK

Norvēģijas krona

8,1178

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,491

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

258,19

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6963

PLN

Polijas zlots

3,5368

RON

Rumānijas leja

3,731

SKK

Slovākijas krona

32,774

TRY

Turcijas lira

1,9237

AUD

Austrālijas dolārs

1,7087

CAD

Kanādas dolārs

1,5817

HKD

Hongkongas dolārs

11,9983

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9458

SGD

Singapūras dolārs

2,1427

KRW

Dienvidkorejas vons

1 557,11

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,5545

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,8757

HRK

Horvātijas kuna

7,261

IDR

Indonēzijas rūpija

14 243,14

MYR

Malaizijas ringits

4,9014

PHP

Filipīnu peso

63,697

RUB

Krievijas rublis

36,728

THB

Taizemes bats

48,313

BRL

Brazīlijas reāls

2,6853

MXN

Meksikas peso

16,5373

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/14

---

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 423. sanāksmē 2007. gada 9. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori

(2008/C 75/07)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam lēmuma projektā iekļauto vienošanos un/vai saskaņoto darbību attiecīgo produktu un ģeogrāfisko mērogu. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam lēmuma projektā iekļauto vienošanos un/vai saskaņoto darbību attiecīgo produktu un ģeogrāfisko mērogu.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas juridiskajam faktu novērtējumam par vienošanos un/vai saskaņoto darbību Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas juridiskajam faktu novērtējumam par vienošanos un/vai saskaņoto darbību Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka šie pārkāpumi ir četri sarežģīti un ilgstoši pārkāpumi. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka šie pārkāpumi ir četri sarežģīti un ilgstoši pārkāpumi.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka šo vienošanos un/vai saskaņotas darbības mērķis un/vai sekas ir kopējā tirgus konkurences kavēšana, ierobežošana vai traucēšana. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka šo vienošanos un/vai saskaņotas darbības mērķis un/vai sekas ir kopējā tirgus konkurences kavēšana, ierobežošana vai traucēšana.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka minētās vienošanās un/vai saskaņotas darbības ir jūtami ietekmējušas tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka minētās vienošanās un/vai saskaņotas darbības ir jūtami ietekmējušas tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas lēmuma projektam attiecībā uz lēmuma adresātiem. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas lēmuma projektam attiecībā uz lēmuma adresātiem.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai par pārkāpumu ilgumu un noilguma piemērošanu. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijai par pārkāpumu ilgumu un noilguma piemērošanu.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas sodanaudas aprēķina metodei. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas sodanaudas aprēķina metodei.

| 9. | Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 10. | Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos apspriedē skartos jautājumus. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos apspriedē skartos jautājumus.

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/15

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums par procedūru lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2008/C 75/08)

Lēmuma projektā ir izklāstīti šādi apsvērumi.

Lietas kopsavilkums

Šo lietu uzsāka pēc tam, kad 2003. gada vasarā Komisija saņēma informāciju, ka Eiropas Savienībā četri galvenie liftu un eskalatoru ražotāji ir izveidojuši karteli.

Atbilstīgi Regulas Nr. 17/62 14. panta 3. punktam, sākot ar 2004. gada janvāri, vairākās valstīs — sākumā Beļģijā un Vācijā, bet vēlāk arī Luksemburgā un Nīderlandē, notika vairākas pārbaudes. Šīs pārbaudes un lielais saņemto pieteikumu skaits saistībā ar Komisijas paziņojuma par atbrīvojumu no sodanaudas vai sodanaudas samazināšanu karteļa gadījumos sniedza Komisijai pierādījumus par EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpšanu, vienojoties un iesaistoties saskaņotās darbībās; kā norādīts Iebildumu dokumentā, šos faktus lēmuma projekta adresāti neapstrīd.

Lietas izskatīšanas uzsākšana, piekļuve lietas materiāliem, atteikšanās no tiesībām tikt mutiski uzklausītiem

Komisija 2005. gada 7. oktobrī nosūtīja Iebildumu dokumentu šādiem uzņēmumiem: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (turpmāk kopā minēti kā “KONE”), N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L, General Technic S.A.R.L, Otis BV, Otis Elevator Company (turpmāk kopā minēti kā “OTIS”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd. (turpmāk kopā minēti kā “Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp AG (turpmāk kopā minēti kā “ThyssenKrupp”), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation un diviem citiem uzņēmumiem.

Šie uzņēmumi varēja piekļūt Komisijas lietas materiāliem, izmatojot DVD kopijas. Komisijas telpās varēja piekļūt dokumentiem, kas attiecās uz mutiskajiem ziņojumiem, ko sniedza iecietības režīma pieprasītāji.

Atsaucoties uz Komisijas izteiktajiem iebildumiem, visi uzņēmumi, kas bija Iebildumu dokumenta adresāti, iesniedza rakstiskus apsvērumus.

Neviens no Iebildumu dokumenta adresātiem nepieprasīja mutisku uzklausīšanu, un tālab šajā lietā mutiskā uzklausīšana nenotika.

Galvenie ar procedūru saistītie jautājumi, ko ierosināja puses

Procesa gaitā, gatavojot šo lēmuma projektu, radās vairāki ar procedūru saistīti jautājumi, piemēram:

| — | Termiņš, kurā sniedzama atbilde uz Iebildumu dokumentu
  Lielākā daļa Iebildumu dokumenta adresātu lūdza pagarināt termiņu, kas paredzēts atbildes sniegšanai uz Iebildumu dokumentu (divi mēneši no piekļuves saņemšanas lietas materiāliem DVD). Šiem uzņēmumiem es noteicu jaunus termiņus, proti, no 2006. gada 21. februāra līdz 27. februārim atbilstīgi minēto iemeslu pamatotībai. |
| --- | --- |

—

Termiņš, kurā sniedzama atbilde uz Iebildumu dokumentu

Lielākā daļa Iebildumu dokumenta adresātu lūdza pagarināt termiņu, kas paredzēts atbildes sniegšanai uz Iebildumu dokumentu (divi mēneši no piekļuves saņemšanas lietas materiāliem DVD). Šiem uzņēmumiem es noteicu jaunus termiņus, proti, no 2006. gada 21. februāra līdz 27. februārim atbilstīgi minēto iemeslu pamatotībai.

| — | Kopīga Iebildumu dokumenta sagatavošana un Komisijas lietas uzbūve
  Attiecīgais Komisijas dienests nolēma nosūtīt visiem lietā minētajiem uzņēmumiem kopīgu Iebildumu dokumentu ar sadaļām par katru valsti, kurās notika izmeklēšana, neatkarīgi no tā, vai attiecīgais uzņēmums kopumā ir bijis saistīts ar šīm valstīm, vai aprakstītām darbībām. Turklāt Komisija nolēma piešķirt visiem Iebildumu dokumenta adresātiem piekļuvi lietas materiāliem par šīm valstīm kopumā vai veiktajām darbībām (izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju). Pusēm deva iespēju izteikt savu viedokli uzklausīšanas amatpersonai, pirms, uz šā pamata, tika dota piekļuve lietas materiāliem.

  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS un ThyssenKrupp apgalvoja, ka Komisijai adresātiem vajadzēja nosūtīt atšķirīgus un atsevišķus Iebildumu dokumentus atbilstīgi to līdzdalībai dažādu valstu karteļos, kā arī tai būtu vajadzējis organizēt lietas materiālus savādāk, jo tā ir atzinusi atsevišķus pakāpumus atsevišķās valstīs nevis Eiropas mēroga karteļa pastāvēšanu. Šie uzņēmumi uzskatīja, ka uzņēmumiem, kuri tiek apsūdzēti par līdzdalību pārkāpumā vienā valstī, būtu jādod piekļuve tikai tiem lietas dokumentiem, kas attiecas uz šo konkrēto valsti. Turklāt tie pauda viedokli, ka Iebildumu dokumenta adresātiem, kas iesaistīti kartelī citā valstī, nav likumīgas intereses iepazīties ar visiem Komisijas lietas dokumentiem. Pārējās puses bija pretējās domās.
  Atbildē es paudu savu viedokli par to, ka attiecīgajam Komisijas dienestam ir dota zināma rīcības brīvība apvienot pārkāpumu izmeklēšanu, ja šis dienests uzskata tos par saistītiem. Es informēju puses par to, ka, ja būtu objektīvi iemesli, kas liktu attiecīgajam Komisijas dienestam uzskatīt, ka vispusīga un rūpīga izmeklējamās, pret konkurenci vērstās rīcības analīze prasa vienlaikus izpētīt dažādus ģeogrāfiskos tirgus, es būtu gatavs piekrist šim viedoklim. Rūpīgi pārbaudot iespējamo pārkāpumu raksturu un to, kā ir veikta izmeklēšana, kā arī pārkāpumos iesaistītos uzņēmumus, es secināju, ka ir pietiekami daudz iemeslu, lai uzskatītu, ka iespējamie pārkāpumi dažādos tirgos ir pietiekamā mērā saistīti, lai veiktu vienotu izmeklēšanu. Konkrēti, ievērojot īpašos apstākļus, es uzskatīju, ka attiecīgais Komisijas dienests ir rīkojies pareizi, turpinot veikt vienotu izmeklēšanu pēc tam, kad sākotnēji tika secināts, ka minētie pārkāpumi bija četri atsevišķi valstu karteļi.
  Attiecībā uz piekļuvi lietas materiāliem es uzskatu, ka EK konkurences tiesības un Kopienas tiesu prakse nodrošina pietiekamu uzņēmumu sensitīvās informācijas aizsardzību un uzņēmumiem ir radusies pārliecība, ka jebkura informācija, ko tie varētu atklāt un kuras atklāšana varētu izraisīt nozīmīgu un nopietnu kaitējumu, visā administratīvās tiesvedības laikā tiks īpaši aizsargāta. Šis princips tika ievērots šajā lietā. |
| --- | --- |

—

Kopīga Iebildumu dokumenta sagatavošana un Komisijas lietas uzbūve

Attiecīgais Komisijas dienests nolēma nosūtīt visiem lietā minētajiem uzņēmumiem kopīgu Iebildumu dokumentu ar sadaļām par katru valsti, kurās notika izmeklēšana, neatkarīgi no tā, vai attiecīgais uzņēmums kopumā ir bijis saistīts ar šīm valstīm, vai aprakstītām darbībām. Turklāt Komisija nolēma piešķirt visiem Iebildumu dokumenta adresātiem piekļuvi lietas materiāliem par šīm valstīm kopumā vai veiktajām darbībām (izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju). Pusēm deva iespēju izteikt savu viedokli uzklausīšanas amatpersonai, pirms, uz šā pamata, tika dota piekļuve lietas materiāliem.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS un ThyssenKrupp apgalvoja, ka Komisijai adresātiem vajadzēja nosūtīt atšķirīgus un atsevišķus Iebildumu dokumentus atbilstīgi to līdzdalībai dažādu valstu karteļos, kā arī tai būtu vajadzējis organizēt lietas materiālus savādāk, jo tā ir atzinusi atsevišķus pakāpumus atsevišķās valstīs nevis Eiropas mēroga karteļa pastāvēšanu. Šie uzņēmumi uzskatīja, ka uzņēmumiem, kuri tiek apsūdzēti par līdzdalību pārkāpumā vienā valstī, būtu jādod piekļuve tikai tiem lietas dokumentiem, kas attiecas uz šo konkrēto valsti. Turklāt tie pauda viedokli, ka Iebildumu dokumenta adresātiem, kas iesaistīti kartelī citā valstī, nav likumīgas intereses iepazīties ar visiem Komisijas lietas dokumentiem. Pārējās puses bija pretējās domās.

Atbildē es paudu savu viedokli par to, ka attiecīgajam Komisijas dienestam ir dota zināma rīcības brīvība apvienot pārkāpumu izmeklēšanu, ja šis dienests uzskata tos par saistītiem. Es informēju puses par to, ka, ja būtu objektīvi iemesli, kas liktu attiecīgajam Komisijas dienestam uzskatīt, ka vispusīga un rūpīga izmeklējamās, pret konkurenci vērstās rīcības analīze prasa vienlaikus izpētīt dažādus ģeogrāfiskos tirgus, es būtu gatavs piekrist šim viedoklim. Rūpīgi pārbaudot iespējamo pārkāpumu raksturu un to, kā ir veikta izmeklēšana, kā arī pārkāpumos iesaistītos uzņēmumus, es secināju, ka ir pietiekami daudz iemeslu, lai uzskatītu, ka iespējamie pārkāpumi dažādos tirgos ir pietiekamā mērā saistīti, lai veiktu vienotu izmeklēšanu. Konkrēti, ievērojot īpašos apstākļus, es uzskatīju, ka attiecīgais Komisijas dienests ir rīkojies pareizi, turpinot veikt vienotu izmeklēšanu pēc tam, kad sākotnēji tika secināts, ka minētie pārkāpumi bija četri atsevišķi valstu karteļi.

Attiecībā uz piekļuvi lietas materiāliem es uzskatu, ka EK konkurences tiesības un Kopienas tiesu prakse nodrošina pietiekamu uzņēmumu sensitīvās informācijas aizsardzību un uzņēmumiem ir radusies pārliecība, ka jebkura informācija, ko tie varētu atklāt un kuras atklāšana varētu izraisīt nozīmīgu un nopietnu kaitējumu, visā administratīvās tiesvedības laikā tiks īpaši aizsargāta. Šis princips tika ievērots šajā lietā.

| — | Piekļuve papildu dokumentiem


  KONE pieprasīja piekļuvi papildu dokumentiem, cita starpā, iekļaujot plašāk izvērstu kopsavilkumu par ziņotāja sniegto informāciju Komisijai, pamatojoties uz kuru izdarīja pirmās pārbaudes, un Komisijas iekšējo dokumentu saistībā ar gatavošanos pārbaudēm Vācijā. Šos dokumentus pieprasīja, lai KONE varētu pierādīt, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par iecietību tas ir pilnībā atbrīvojams no sodanaudas.
  Attiecībā uz ziņotāju Komisijai ir stingri jāievēro pienākums sargāt savu ziņotāju identitāti no represiju draudiem (1). Īpaši, ja izmeklēšanu veic saistībā ar ietekmīgiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu iespējamiem konkurences tiesību pārkāpumiem, Komisijas pienākums ir aizsargāt ziņotājus no asās reakcijas, ar ko tiem, iespējams, būtu jāsaskaras, ja to identitāte tiktu atklāta. Tālab, tā kā man bija iespēja izraudzīties dažus turpmākus fragmentus, ko, pēc manām domām, neriskējot apdraudēt ziņotāja anonimitāti, varētu izpaust KONE; tas tika izdarīts; neievērojot šo apstākli, es apstiprināju Komisijas attiecīgā dienesta pieņemto lēmumu šajā gadījumā nepiešķirt piekļuvi ziņotāja iesniegumam.
  Kas attiecas uz prasību piekļūt iekšējiem dokumentiem — saskaņā ar tiesu praksi un Komisijas paziņojumu par piekļuvi lietas materiāliem — Komisijas iekšējiem dokumentiem principā piekļūt nevar. Es uzskatīju, ka tikai kāda uzņēmuma apgalvojums par to, ka iekšējie dokumenti varētu noderēt, lai šis uzņēmums sagatavotu savu aizstāvību, nav pietiekams iemesls, lai Komisijai uzliktu par pienākumu sniegt pieeju šiem dokumentiem. Pretējā gadījumā šāds noteikums par piekļuves liegšanu iekšējai informācijai tiktu atcelts un būtiski tiktu mazinātas likumīgās intereses neizpaust Komisijas iekšējos apsvērumus. Es uzskatu, ka visdrīzāk Komisijas dienestiem pašiem ir jāpārliecinās un pēc uzklausīšanas amatpersonas pamatota pieprasījuma jāpārbauda, vai Komisijas iekšējos dokumentos ir iekļauti faktiski pierādījumi, kas būtu neaizstājami kādas puses aizstāvībai. Pēc šādas pārbaudes mans viedoklis bija tāds, ka šajā gadījumā tas nav vajadzīgs. Līdz ar to piekļuvi nedeva. |
| --- | --- |

—

Piekļuve papildu dokumentiem

KONE pieprasīja piekļuvi papildu dokumentiem, cita starpā, iekļaujot plašāk izvērstu kopsavilkumu par ziņotāja sniegto informāciju Komisijai, pamatojoties uz kuru izdarīja pirmās pārbaudes, un Komisijas iekšējo dokumentu saistībā ar gatavošanos pārbaudēm Vācijā. Šos dokumentus pieprasīja, lai KONE varētu pierādīt, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par iecietību tas ir pilnībā atbrīvojams no sodanaudas.

Attiecībā uz ziņotāju Komisijai ir stingri jāievēro pienākums sargāt savu ziņotāju identitāti no represiju draudiem (1). Īpaši, ja izmeklēšanu veic saistībā ar ietekmīgiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu iespējamiem konkurences tiesību pārkāpumiem, Komisijas pienākums ir aizsargāt ziņotājus no asās reakcijas, ar ko tiem, iespējams, būtu jāsaskaras, ja to identitāte tiktu atklāta. Tālab, tā kā man bija iespēja izraudzīties dažus turpmākus fragmentus, ko, pēc manām domām, neriskējot apdraudēt ziņotāja anonimitāti, varētu izpaust KONE; tas tika izdarīts; neievērojot šo apstākli, es apstiprināju Komisijas attiecīgā dienesta pieņemto lēmumu šajā gadījumā nepiešķirt piekļuvi ziņotāja iesniegumam.

Kas attiecas uz prasību piekļūt iekšējiem dokumentiem — saskaņā ar tiesu praksi un Komisijas paziņojumu par piekļuvi lietas materiāliem — Komisijas iekšējiem dokumentiem principā piekļūt nevar. Es uzskatīju, ka tikai kāda uzņēmuma apgalvojums par to, ka iekšējie dokumenti varētu noderēt, lai šis uzņēmums sagatavotu savu aizstāvību, nav pietiekams iemesls, lai Komisijai uzliktu par pienākumu sniegt pieeju šiem dokumentiem. Pretējā gadījumā šāds noteikums par piekļuves liegšanu iekšējai informācijai tiktu atcelts un būtiski tiktu mazinātas likumīgās intereses neizpaust Komisijas iekšējos apsvērumus. Es uzskatu, ka visdrīzāk Komisijas dienestiem pašiem ir jāpārliecinās un pēc uzklausīšanas amatpersonas pamatota pieprasījuma jāpārbauda, vai Komisijas iekšējos dokumentos ir iekļauti faktiski pierādījumi, kas būtu neaizstājami kādas puses aizstāvībai. Pēc šādas pārbaudes mans viedoklis bija tāds, ka šajā gadījumā tas nav vajadzīgs. Līdz ar to piekļuvi nedeva.

Lēmuma projekts

Minētajā lēmuma projektā iebildumi pret diviem uzņēmumiem tika atsaukti. Attiecībā uz pārējiem Iebilduma dokumenta adresātiem ir izlabotas sīkas aprēķina kļūdas, tomēr pārkāpuma sākuma un beigu termiņu nemainīja (izņemot OTIS gadījumā saistībā ar Nīderlandes karteli noteica vēlāku sākuma datumu).

Komisijai iesniegtajā lēmuma projektā ir iekļauti tikai tie iebildumi, par kuriem pusēm bija iespēja izteikt savu viedokli.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka šajā lietā pilnībā ir ievērotas pušu tiesības tikt uzklausītām.

Briselē, 2007. gada 12. februārī

Karen WILLIAMS

---

(1)  Tiesas 1985. gada 7. novembra spriedums lietā 145/83 Stanley George Adams pret Komisiju (ECR) 1985., 3539. lpp. un Komisijas 2005. gada 13. decembra paziņojuma par noteikumiem, kas attiecas uz piekļuvi Komisijas lietas materiāliem, 19. punkts.

1

Stanley George Adams

ECR

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/18

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 424. sanāksmē 2007. gada 16. februārī par lēmuma projektu lietā COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori

(2008/C 75/09)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas pamatapjomiem attiecībā uz pārkāpumiem, kas izdarīti Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē liftu un eskalatoru nozarē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas pamatapjomiem attiecībā uz pārkāpumiem, kas izdarīti Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē liftu un eskalatoru nozarē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas pamatapjoma palielināšanu ThyssenKrupp AG un tā meitasuzņēmumiem Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē atbildību pastiprinoša apstākļa dēļ saistībā ar liftu un eskalatoru nozarē izdarītajiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas pamatapjoma palielināšanu ThyssenKrupp AG un tā meitasuzņēmumiem Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē atbildību pastiprinoša apstākļa dēļ saistībā ar liftu un eskalatoru nozarē izdarītajiem pārkāpumiem.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas apjoma samazināšanu, pamatojoties uz Komisijas 2002. gada paziņojumu par sodanaudas neuzlikšanu vai samazināšanu karteļu gadījumos, vai atlīdzināšanu par sadarbību ārpus tās apmēriem, saistībā ar pārkāpumiem attiecībā uz karteli liftu un eskalatoru nozarē Beļģijā, Vācijā Luksemburgā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas apjoma samazināšanu, pamatojoties uz Komisijas 2002. gada paziņojumu par sodanaudas neuzlikšanu vai samazināšanu karteļu gadījumos, vai atlīdzināšanu par sadarbību ārpus tās apmēriem, saistībā ar pārkāpumiem attiecībā uz karteli liftu un eskalatoru nozarē Beļģijā, Vācijā Luksemburgā un Nīderlandē.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas galīgo apmēru par pārkāpumiem liftu un eskalatoru nozarē Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par sodanaudas galīgo apmēru par pārkāpumiem liftu un eskalatoru nozarē Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē.

| 5. | Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja iesaka tās atzinumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/19

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2007. gada 21. februāris)

par procedūru saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. pantu

(Lieta COMP/E-1/38.823 — Lifti un eskalatori)

(paziņots ar dokumenta numuru K(2007) 512, galīgā redakcija)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2008/C 75/10)

I.   PĀRKĀPUMU KOPSAVILKUMS

Ievads

| 1. | Šis lēmums tika adresēts KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (turpmāk “KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (turpmāk “Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (turpmāk “Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp AG (turpmāk “ThyssenKrupp”). |
| --- | --- |

1.

Šis lēmums tika adresēts KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (turpmāk “KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (turpmāk “Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (turpmāk “Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp AG (turpmāk “ThyssenKrupp”).

| 2. | Minētie adresāti piedalījās četros atsevišķos, bet savstarpēji saistītos un ilgstošos Līguma 81. panta pārkāpumos Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē liftu un eskalatoru nozarē. Katrs no šiem četriem pārkāpumiem aptvēra visu vienas minētās dalībvalsts teritoriju. |
| --- | --- |

2.

Minētie adresāti piedalījās četros atsevišķos, bet savstarpēji saistītos un ilgstošos Līguma 81. panta pārkāpumos Beļģijā, Vācijā, Luksemburgā un Nīderlandē liftu un eskalatoru nozarē. Katrs no šiem četriem pārkāpumiem aptvēra visu vienas minētās dalībvalsts teritoriju.

Procedūra

| 3. | Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisija 2004. gada sākumā pēc savas iniciatīvas (pienākuma dēļ) sāka izmeklēšanu. Trīs pārbaužu kārtas (2004. gada janvārī — Beļģijā un Vācijā; 2004. gada martā — Beļģijā, Vācijā un Luksemburgā; un 2004. gada aprīlī — Nīderlandē) un lielais pieteikumu skaits par iecietības režīma piemērošanu atbilstīgi 2002. gada Paziņojumam par iecietību apstiprināja, ka Beļģijā, Luksemburgā, Vācijā un Nīderlandē darbojās karteļi. Šie pārkāpumi attiecās gan uz jaunu ražojumu uzstādīšanu, gan uz pakalpojumiem, izņemot Vāciju kur, spriežot pēc pierādījumiem, pārkāpumi saistījās tikai ar jaunu ražojumu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisija 2004. gada sākumā pēc savas iniciatīvas (pienākuma dēļ) sāka izmeklēšanu. Trīs pārbaužu kārtas (2004. gada janvārī — Beļģijā un Vācijā; 2004. gada martā — Beļģijā, Vācijā un Luksemburgā; un 2004. gada aprīlī — Nīderlandē) un lielais pieteikumu skaits par iecietības režīma piemērošanu atbilstīgi 2002. gada Paziņojumam par iecietību apstiprināja, ka Beļģijā, Luksemburgā, Vācijā un Nīderlandē darbojās karteļi. Šie pārkāpumi attiecās gan uz jaunu ražojumu uzstādīšanu, gan uz pakalpojumiem, izņemot Vāciju kur, spriežot pēc pierādījumiem, pārkāpumi saistījās tikai ar jaunu ražojumu uzstādīšanu.

| 4. | Visiem četriem karteļiem bija dažas kopīgas pazīmes, piemēram:






  — | KONE, Otis, Schindler un ThyssenKrupp izdarīja pārkāpumus visās četrās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

4.

Visiem četriem karteļiem bija dažas kopīgas pazīmes, piemēram:

—

KONE, Otis, Schindler un ThyssenKrupp izdarīja pārkāpumus visās četrās dalībvalstīs;

| — | katrā no šīm dalībvalstīm minētie karteļi bija saistīti ar vieniem un tiem pašiem ražojumiem un pakalpojumiem, izņemot Vāciju, kurā pēc Komisijas rīcībā esošās informācijas pakalpojumi nebija tieši saistīti ar karteļu vienošanos; |
| --- | --- |

—

katrā no šīm dalībvalstīm minētie karteļi bija saistīti ar vieniem un tiem pašiem ražojumiem un pakalpojumiem, izņemot Vāciju, kurā pēc Komisijas rīcībā esošās informācijas pakalpojumi nebija tieši saistīti ar karteļu vienošanos;

| — | vadītāji, kas atbildēja par iesaistītajiem meitas uzņēmumiem, (kas līdzdarbojās karteļos), dažkārt tajā pašā laikā vai nedaudz vēlāk bija atbildīgi par vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

vadītāji, kas atbildēja par iesaistītajiem meitas uzņēmumiem, (kas līdzdarbojās karteļos), dažkārt tajā pašā laikā vai nedaudz vēlāk bija atbildīgi par vairākām dalībvalstīm;

| — | Komisijas izmeklēto pārkāpumu norises laiks lielākoties pārklājās, lai gan šie laikposmi ne vienmēr bija vienlīdz ilgi; |
| --- | --- |

—

Komisijas izmeklēto pārkāpumu norises laiks lielākoties pārklājās, lai gan šie laikposmi ne vienmēr bija vienlīdz ilgi;

| — | vismaz dažās, ja ne visās iesaistītajās dalībvalstīs projektu piešķiršanas metode liftu un eskalatoru pārdošanai un uzstādīšanai bija līdzīga, dažkārt pat identiska (piemēram, tirgus un klientu sadales principi, līdzšinējā stāvokļasaglabāšana, dalot tirgu, sapulču dienaskārtība, kompensāciju shēmas, projektu sarakstu izmantošana, utt.); |
| --- | --- |

—

vismaz dažās, ja ne visās iesaistītajās dalībvalstīs projektu piešķiršanas metode liftu un eskalatoru pārdošanai un uzstādīšanai bija līdzīga, dažkārt pat identiska (piemēram, tirgus un klientu sadales principi, līdzšinējā stāvokļasaglabāšana, dalot tirgu, sapulču dienaskārtība, kompensāciju shēmas, projektu sarakstu izmantošana, utt.);

| — | projektu piešķiršanas metode liftu un eskalatoru pārdošanai un uzstādīšanai, izmantojot tā sauktos projektu sarakstus, visās iesaistītajās dalībvalstīs bija līdzīga, ja ne identiska, izņemot Nīderlandi, par kuru Komisijas rīcībā nav informācijas, ka tā jebkad būtu izmantojusi projektu sarakstus; |
| --- | --- |

—

projektu piešķiršanas metode liftu un eskalatoru pārdošanai un uzstādīšanai, izmantojot tā sauktos projektu sarakstus, visās iesaistītajās dalībvalstīs bija līdzīga, ja ne identiska, izņemot Nīderlandi, par kuru Komisijas rīcībā nav informācijas, ka tā jebkad būtu izmantojusi projektu sarakstus;

| — | Beļģijā, Luksemburgā un Nīderlandē projektu piešķiršanas metode apkopei un modernizācijai bija ļoti līdzīga, dažkārt pat identiska (piemēram, klientu sadales principi, kontaktu dibināšana un uzturēšana, uzņēmumu savstarpējais sazināšanās veids un kompensāciju shēmas). |
| --- | --- |

—

Beļģijā, Luksemburgā un Nīderlandē projektu piešķiršanas metode apkopei un modernizācijai bija ļoti līdzīga, dažkārt pat identiska (piemēram, klientu sadales principi, kontaktu dibināšana un uzturēšana, uzņēmumu savstarpējais sazināšanās veids un kompensāciju shēmas).

| 5. | Par Iebildumu dokumentu pusēm paziņoja 2005. gada oktobrī. Minētā Iebildumu dokumenta adresāti nepieprasīja mutisku uzklausīšanu. |
| --- | --- |

5.

Par Iebildumu dokumentu pusēm paziņoja 2005. gada oktobrī. Minētā Iebildumu dokumenta adresāti nepieprasīja mutisku uzklausīšanu.

Karteļu darbība

| 6. | Lēmumā minēto pārkāpumu norises laikposmi:






  — | Beļģijā — no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim; |
| --- | --- | --- |

6.

Lēmumā minēto pārkāpumu norises laikposmi:

—

Beļģijā — no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim;

| — | Vācijā — no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim; |
| --- | --- |

—

Vācijā — no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim;

| — | Luksemburgā — no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam; un |
| --- | --- |

—

Luksemburgā — no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam; un

| — | Nīderlandē — no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam. |
| --- | --- |

—

Nīderlandē — no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam.

| 7. | Konkrēti šādi pārkāpumi tika izdarīti vienā, vairākās vai visās attiecīgajās dalībvalstīs:






  — | vienošanās savstarpēji sadalīt liftu un eskalatoru pārdošanu un uzstādīšanu; |
| --- | --- | --- |

7.

Konkrēti šādi pārkāpumi tika izdarīti vienā, vairākās vai visās attiecīgajās dalībvalstīs:

—

vienošanās savstarpēji sadalīt liftu un eskalatoru pārdošanu un uzstādīšanu;

| — | vienošanās par valsts un privāto konkursu piešķiršanu, kā arī citu līgumu piešķiršanu saistībā ar liftu un eskalatoru pārdošanu un uzstādīšanu, atbilstīgi katra uzņēmuma iepriekš norunātai apgrozījuma daļai; |
| --- | --- |

—

vienošanās par valsts un privāto konkursu piešķiršanu, kā arī citu līgumu piešķiršanu saistībā ar liftu un eskalatoru pārdošanu un uzstādīšanu, atbilstīgi katra uzņēmuma iepriekš norunātai apgrozījuma daļai;

| — | vienošanās par jaunu liftu un/vai eskalatoru pārdošanas un uzstādīšanas projektu piešķiršanu atbilstīgi jau esošajām klientu attiecībām; |
| --- | --- |

—

vienošanās par jaunu liftu un/vai eskalatoru pārdošanas un uzstādīšanas projektu piešķiršanu atbilstīgi jau esošajām klientu attiecībām;

| — | vienošanās savstarpēji nekonkurēt par jau esošajiem liftu un eskalatoru apkopes līgumiem un par piedalīšanos piedāvājumu konkursā; |
| --- | --- |

—

vienošanās savstarpēji nekonkurēt par jau esošajiem liftu un eskalatoru apkopes līgumiem un par piedalīšanos piedāvājumu konkursā;

| — | vienošanās savstarpēji nekonkurēt par jauniem liftu un eskalatoru apkopes līgumiem un par piedalīšanos piedāvājumu konkursā; un |
| --- | --- |

—

vienošanās savstarpēji nekonkurēt par jauniem liftu un eskalatoru apkopes līgumiem un par piedalīšanos piedāvājumu konkursā; un

| — | vienošanās savstarpēji nekonkurēt par modernizācijas līgumiem. |
| --- | --- |

—

vienošanās savstarpēji nekonkurēt par modernizācijas līgumiem.

Viena no pārkāpumu galvenajām iezīmēm bija apmaiņa ar komerciāli nozīmīgu un konfidenciālu informāciju par tirgu un uzņēmumu (iekšējo) informāciju, tostarp par konkursu kārtību un cenām. Lai vienotos par augstāk minētajiem ierobežojumiem un uzraudzītu to īstenošanu savu valstu tirgos, karteļa dalībnieki regulāri tikās. Ir pierādījumi tam, ka minētie uzņēmumi apzinājās, ka to rīcība ir nelikumīga, un lai izvairītos no atklāšanas, tie izturējās piesardzīgi; šo uzņēmumu darbinieki parasti tikās bāros vai restorānos, izbrauca ārpus pilsētas vai pat devās uz ārvalstīm, un, lai izvairītos no atklāšanas, tie izmantoja mobilo telefonu priekšapmaksas kartes.

II.   SODANAUDAS

Pārkāpuma smagums

| 8. | Ņemot vērā minēto pārkāpumu smagumu, ietekmi uz tirgu un ģeogrāfisko mērogu, tie ir uzskatāmi par sevišķi nopietniem. |
| --- | --- |

8.

Ņemot vērā minēto pārkāpumu smagumu, ietekmi uz tirgu un ģeogrāfisko mērogu, tie ir uzskatāmi par sevišķi nopietniem.

Atšķirīga attieksme

| 9. | Lai ņemtu vērā katra atsevišķa uzņēmuma īpašo nozīmīgumu un tādējādi to konkrēto ietekmi uz tirgiem, uzņēmumus iedalīja dažādās kategorijās atbilstīgi to relatīvajam svarīgumam šajos tirgos. |
| --- | --- |

9.

Lai ņemtu vērā katra atsevišķa uzņēmuma īpašo nozīmīgumu un tādējādi to konkrēto ietekmi uz tirgiem, uzņēmumus iedalīja dažādās kategorijās atbilstīgi to relatīvajam svarīgumam šajos tirgos.

| 10. | Lai salīdzinātu uzņēmumu relatīvo nozīmīgumu attiecīgajā tirgū, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot attiecīgā uzņēmuma Beļģijas, Vācijas, Luksemburgas un Nīderlandes apgrozījumus. Pamatojoties uz minēto preču apgrozījumiem valstu vietējos tirgos, salīdzinājumu veica, izmantojot pēdējo pilno pārkāpumu gadu, t.i., 2003. gadu attiecībā uz visiem minētajiem uzņēmumiem par katru no četriem pārkāpumu veidiem, izņemot Schindler Vācijā; šeit par atskaites gadu izmantoja 2000. gadu, t.i., gadu, kad Schindler izstājās no karteļa. |
| --- | --- |

10.

Lai salīdzinātu uzņēmumu relatīvo nozīmīgumu attiecīgajā tirgū, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot attiecīgā uzņēmuma Beļģijas, Vācijas, Luksemburgas un Nīderlandes apgrozījumus. Pamatojoties uz minēto preču apgrozījumiem valstu vietējos tirgos, salīdzinājumu veica, izmantojot pēdējo pilno pārkāpumu gadu, t.i., 2003. gadu attiecībā uz visiem minētajiem uzņēmumiem par katru no četriem pārkāpumu veidiem, izņemot Schindler Vācijā; šeit par atskaites gadu izmantoja 2000. gadu, t.i., gadu, kad Schindler izstājās no karteļa.

| 11. | Attiecībā uz pārkāpumu Beļģijā Schindler un KONE kopā iekļāva pirmajā kategorijā, Otis — otrajā kategorijā un ThyssenKrupp — trešajā kategorijā. Attiecībā uz pārkāpumu Vācijā KONE, Otis un ThyssenKrupp tika iekļauti vienā kategorijā. Schindler, kura nelikumīgā rīcība aprobežojās tikai ar eskalatoriem, un kurš izstājās no karteļa 2000. gadā, iekļāva atsevišķā kategorijā. Attiecībā uz pārkāpumu Luksemburgā Otis un Schindler kopā iekļāva pirmajā kategorijā, bet Kone un ThyssenKrupp — kopā otrajā kategorijā. Visbeidzot attiecībā uz pārkāpumu Nīderlandē KONE iekļāva pirmajā kategorijā, Otis — otrajā un Schindler — trešajā kategorijā. ThyssenKrupp un Mitsubishi kopā iekļāva ceturtajā kategorijā. |
| --- | --- |

11.

Attiecībā uz pārkāpumu Beļģijā Schindler un KONE kopā iekļāva pirmajā kategorijā, Otis — otrajā kategorijā un ThyssenKrupp — trešajā kategorijā. Attiecībā uz pārkāpumu Vācijā KONE, Otis un ThyssenKrupp tika iekļauti vienā kategorijā. Schindler, kura nelikumīgā rīcība aprobežojās tikai ar eskalatoriem, un kurš izstājās no karteļa 2000. gadā, iekļāva atsevišķā kategorijā. Attiecībā uz pārkāpumu Luksemburgā Otis un Schindler kopā iekļāva pirmajā kategorijā, bet Kone un ThyssenKrupp — kopā otrajā kategorijā. Visbeidzot attiecībā uz pārkāpumu Nīderlandē KONE iekļāva pirmajā kategorijā, Otis — otrajā un Schindler — trešajā kategorijā. ThyssenKrupp un Mitsubishi kopā iekļāva ceturtajā kategorijā.

Pietiekama preventīva ietekme

| 12. | Lai sodanaudas apmēru noteiktu tā, ka tā nodrošinātu pietiekamu preventīvu ietekmi, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot noteiktajām sodanaudām reizināšanas koeficientu. |
| --- | --- |

12.

Lai sodanaudas apmēru noteiktu tā, ka tā nodrošinātu pietiekamu preventīvu ietekmi, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot noteiktajām sodanaudām reizināšanas koeficientu.

| 13. | Vērtējot pēc apgrozījuma pasaulē, ThyssenKrupp un Otis ir daudz lielāki tirgus dalībnieki nekā pārējie adresāti. Ņemot to vērā, un saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem Komisija uzskatīja par lietderīgu reizināt ThyssenKrupp un Otis noteiktās sodanaudas. |
| --- | --- |

13.

Vērtējot pēc apgrozījuma pasaulē, ThyssenKrupp un Otis ir daudz lielāki tirgus dalībnieki nekā pārējie adresāti. Ņemot to vērā, un saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem Komisija uzskatīja par lietderīgu reizināt ThyssenKrupp un Otis noteiktās sodanaudas.

Palielinājums ilguma dēļ

| 14. | Atbilstīgi katras atsevišķas juridiskās personas izdarītā pārkāpuma ilgumam pielietoja arī individuālus reizināšanas koeficientus. |
| --- | --- |

14.

Atbilstīgi katras atsevišķas juridiskās personas izdarītā pārkāpuma ilgumam pielietoja arī individuālus reizināšanas koeficientus.

Atbildību pastiprinoši apstākļi

| 15. | Uzskatīja, ka ThyssenKrupp pārkāpumu ir izdarījis atkārtoti, jo divi uzņēmumi, kas atradās Krupp un/vai Thyssen kontrolē (pirms šie divi uzņēmumi 1999. gadā apvienojās), jau iepriekš ir bijuši adresāti Komisijas lēmumam par karteļa darbību Alloy Surcharge
   (1). Fakts, ka šie uzņēmumi tajā pašā vai citā uzņēmējdarbības jomā atkārtoti rīkojās tāpat, liecina, ka sākotnējie sodi nemudināja tos mainīt savu rīcību. Šis atbildību pastiprinošais apstāklis attaisno to, ka ThyssenKrupp uzliktās sodanaudas pamatapjoms tiek palielināts. |
| --- | --- |

15.

Uzskatīja, ka ThyssenKrupp pārkāpumu ir izdarījis atkārtoti, jo divi uzņēmumi, kas atradās Krupp un/vai Thyssen kontrolē (pirms šie divi uzņēmumi 1999. gadā apvienojās), jau iepriekš ir bijuši adresāti Komisijas lēmumam par karteļa darbību Alloy Surcharge
   (1). Fakts, ka šie uzņēmumi tajā pašā vai citā uzņēmējdarbības jomā atkārtoti rīkojās tāpat, liecina, ka sākotnējie sodi nemudināja tos mainīt savu rīcību. Šis atbildību pastiprinošais apstāklis attaisno to, ka ThyssenKrupp uzliktās sodanaudas pamatapjoms tiek palielināts.

2002. gada Paziņojuma par iecietību piemērošana

| 16. | Saskaņā ar Paziņojumu par iecietību KONE, Otis, ThyssenKrupp un Schindler iesniedza pieteikumus. Lai iegūtu Paziņojumā par iecietību paredzēto labvēlīgo attieksmi, minētie uzņēmumi dažādos izmeklēšanas posmos sadarbojās ar Komisiju. |
| --- | --- |

16.

Saskaņā ar Paziņojumu par iecietību KONE, Otis, ThyssenKrupp un Schindler iesniedza pieteikumus. Lai iegūtu Paziņojumā par iecietību paredzēto labvēlīgo attieksmi, minētie uzņēmumi dažādos izmeklēšanas posmos sadarbojās ar Komisiju.

8. punkta a) apakšpunkts — Atbrīvojums no sodanaudas

| 17. | Atbilstīgi Paziņojuma par iecietību 8. punkta a) apakšpunktam Otis par karteli Nīderlandē tiek pilnībā atbrīvots no sodanaudas, jo tas deva Komisijai iespēju Nīderlandē veikt pārbaudes. |
| --- | --- |

17.

Atbilstīgi Paziņojuma par iecietību 8. punkta a) apakšpunktam Otis par karteli Nīderlandē tiek pilnībā atbrīvots no sodanaudas, jo tas deva Komisijai iespēju Nīderlandē veikt pārbaudes.

8. punkta b) apakšpunkts — Atbrīvojums no sodanaudas

| 18. | Attiecībā uz pārkāpumiem Beļģijā un Luksemburgā KONE iesniegums deva Komisijai iespēju atklāt Līguma 81. panta pārkāpumu. Tādējādi KONE izpildīja nosacījumus, lai to pilnībā atbrīvotu no sodanaudas par pārkāpumiem Beļģijā un Luksemburgā. |
| --- | --- |

18.

Attiecībā uz pārkāpumiem Beļģijā un Luksemburgā KONE iesniegums deva Komisijai iespēju atklāt Līguma 81. panta pārkāpumu. Tādējādi KONE izpildīja nosacījumus, lai to pilnībā atbrīvotu no sodanaudas par pārkāpumiem Beļģijā un Luksemburgā.

Pirmais ievilkums 23. punkta b) apakšpunktā (30–50 % samazinājums)

| 19. | Otis sniegtajiem pierādījumiem par karteļiem Beļģijā un Luksemburgā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu. Otis bija pirmais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par abiem pārkāpumiem tam samazināja sodanaudu par 40 %. Tāpat KONE iesniegumam par karteli Vācijā un ThyssenKrupp iesniegumam par karteli Nīderlandē bija būtiska pievienotā vērtība Paziņojuma par iecietību izpratnē. Šie divi uzņēmumi bija pirmie, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, saistībā ar attiecīgajiem karteļiem, un Komisija KONE par pārkāpumu Vācijā samazināja sodanaudu par 50 %, un ThyssenKrupp par pārkāpumu Nīderlandē tā samazināja sodanaudu par 40 %. |
| --- | --- |

19.

Otis sniegtajiem pierādījumiem par karteļiem Beļģijā un Luksemburgā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu. Otis bija pirmais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par abiem pārkāpumiem tam samazināja sodanaudu par 40 %. Tāpat KONE iesniegumam par karteli Vācijā un ThyssenKrupp iesniegumam par karteli Nīderlandē bija būtiska pievienotā vērtība Paziņojuma par iecietību izpratnē. Šie divi uzņēmumi bija pirmie, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, saistībā ar attiecīgajiem karteļiem, un Komisija KONE par pārkāpumu Vācijā samazināja sodanaudu par 50 %, un ThyssenKrupp par pārkāpumu Nīderlandē tā samazināja sodanaudu par 40 %.

Otrais ievilkums 23. punkta b) apakšpunktā (20–30 % samazinājums)

| 20. | Otis sniegtajiem pierādījumiem par karteli Vācijā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu Vācijā. Otis bija otrais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Vācijā tam samazināja sodanaudu par 25 %. Līdzīgi ThyssenKrupp iesniegumam par pārkāpumu Beļģijā bija liela pievienotā vērtība Paziņojuma par iecietību izpratnē. ThyssenKrupp bija otrais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Beļģijā tam samazināja sodanaudu par 20 % |
| --- | --- |

20.

Otis sniegtajiem pierādījumiem par karteli Vācijā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu Vācijā. Otis bija otrais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Vācijā tam samazināja sodanaudu par 25 %. Līdzīgi ThyssenKrupp iesniegumam par pārkāpumu Beļģijā bija liela pievienotā vērtība Paziņojuma par iecietību izpratnē. ThyssenKrupp bija otrais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Beļģijā tam samazināja sodanaudu par 20 %

Trešais ievilkums 23. punkta b) apakšpunktā (samazinājums līdz 20 %)

| 21. | Schindler sniegtajiem pierādījumiem par karteli Vācijā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu Vācijā. Schindler bija trešais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Vācijā tam samazināja sodanaudu par 15 %. |
| --- | --- |

21.

Schindler sniegtajiem pierādījumiem par karteli Vācijā bija būtiska pievienotā vērtība attiecībā uz pierādījumiem, kas jau bija Komisijas rīcībā, tā sekmējot Komisijas spējas pierādīt pārkāpumu Vācijā. Schindler bija trešais uzņēmums, kas izpildīja Paziņojuma par iecietību 21. punkta kritērijus, un par pārkāpumu Vācijā tam samazināja sodanaudu par 15 %.

III.   LĒMUMS

| 22. | Turpmāk uzskaitītie uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. pantu Beļģijā, Vācijā Luksemburgā un Nīderlandē, savstarpēji piešķirot piedāvājumu konkursus un citus līgumus ar mērķi sadalīt tirgu un noteikt cenas, atsevišķos gadījumos vienoties par kompensācijas mehānismu, apmainīties ar informāciju par tirdzniecības apjomiem un cenām, kā arī piedalīties regulārās sanāksmēs vai sazināties citādā veidā, lai vienotos par iepriekš minēto ierobežojumu īstenošanu:

  Beļģijā:







  a) | Kone Corporation un KONE Belgium S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim; |
| --- | --- | --- |

22.

Turpmāk uzskaitītie uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. pantu Beļģijā, Vācijā Luksemburgā un Nīderlandē, savstarpēji piešķirot piedāvājumu konkursus un citus līgumus ar mērķi sadalīt tirgu un noteikt cenas, atsevišķos gadījumos vienoties par kompensācijas mehānismu, apmainīties ar informāciju par tirdzniecības apjomiem un cenām, kā arī piedalīties regulārās sanāksmēs vai sazināties citādā veidā, lai vienotos par iepriekš minēto ierobežojumu īstenošanu:

Beļģijā:

a)

Kone Corporation un KONE Belgium S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim;

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un N.V. OTIS S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un N.V. OTIS S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim;

| c) | Schindler Holding Ltd un Schindler S.A./N.V. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim; un |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd un Schindler S.A./N.V. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim; un

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A. no 1996. gada 9. maija līdz 2004. gada 29. janvārim.

Vācijā:

| e) | Kone Corporation un KONE GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation un KONE GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis GmbH & Co. OHG no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis GmbH & Co. OHG no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim;

| g) | Schindler Holding Ltd un Schindler Deutschland Holding GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2000. gada 6. decembrim; un |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd un Schindler Deutschland Holding GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2000. gada 6. decembrim; un

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH un ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH un ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH no 1995. gada 1. augusta līdz 2003. gada 5. decembrim.

Luksemburgā:

| i) | Kone Corporation un KONE Luxembourg S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 29. janvārim; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation un KONE Luxembourg S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 29. janvārim;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. un General Technic S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. un General Technic S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam;

| k) | Schindler Holding Ltd un Schindler S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam; un |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd un Schindler S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam; un

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l. no 1995. gada 7. decembra līdz 2004. gada 9. martam.

Nīderlandē:

| m) | Kone Corporation un KONE B.V. Liften en Roltrappen no 1999. gada 1. jūnija līdz 2004. gada 5. martam; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation un KONE B.V. Liften en Roltrappen no 1999. gada 1. jūnija līdz 2004. gada 5. martam;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis B.V. no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis B.V. no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam;

| o) | Schindler Holding Ltd un Schindler Liften B.V. no 1999. gada 1. jūnija līdz 2004. gada 5. martam; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd un Schindler Liften B.V. no 1999. gada 1. jūnija līdz 2004. gada 5. martam;

| p) | ThyssenKrupp AG un ThyssenKrupp Liften B.V. no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam un |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG un ThyssenKrupp Liften B.V. no 1998. gada 15. aprīļa līdz 2004. gada 5. martam un

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V. no 2000. gada 11. janvāra līdz 2004. gada 5. martam. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V. no 2000. gada 11. janvāra līdz 2004. gada 5. martam.

| 23. | Par iepriekšējā apsvērumā minētajiem pārkāpumiem tiek uzliktas šādas sodanaudas:

  Beļģijā:







  a) | Kone Corporation un KONE Belgium S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 0; |
| --- | --- | --- |

23.

Par iepriekšējā apsvērumā minētajiem pārkāpumiem tiek uzliktas šādas sodanaudas:

Beļģijā:

a)

Kone Corporation un KONE Belgium S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 0;

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un N.V. OTIS S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 47 713 050; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un N.V. OTIS S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 47 713 050;

| c) | Schindler Holding Ltd un Schindler S.A./N.V. solidāri un atsevišķi: EUR 69 300 000; un |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd un Schindler S.A./N.V. solidāri un atsevišķi: EUR 69 300 000; un

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 68 607 000. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A. solidāri un atsevišķi: EUR 68 607 000.

Vācijā:

| e) | Kone Corporation un KONE GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 62 370 000; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation un KONE GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 62 370 000;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis GmbH & Co. OHG solidāri un atsevišķi: EUR 159 043 500; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis GmbH & Co. OHG solidāri un atsevišķi: EUR 159 043 500;

| g) | Schindler Holding Ltd un Schindler Deutschland Holding GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 21 458 250 un |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd un Schindler Deutschland Holding GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 21 458 250 un

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH un ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 374 220 000. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH un ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH solidāri un atsevišķi: EUR 374 220 000.

Luksemburgā:

| i) | Kone Corporation un KONE Luxembourg S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 0; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation un KONE Luxembourg S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 0;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. un General Technic S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 18 176 400; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. un General Technic S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 18 176 400;

| k) | Schindler Holding Ltd un Schindler S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 17 820 000; un |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd un Schindler S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 17 820 000; un

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 13 365 000. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG un ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l. solidāri un atsevišķi: EUR 13 365 000.

Nīderlandē:

| m) | Kone Corporation Ltd un KONE B.V. Liften en Roltrappen solidāri un atsevišķi: EUR 79 750 000; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation Ltd un KONE B.V. Liften en Roltrappen solidāri un atsevišķi: EUR 79 750 000;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 0; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company un Otis B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 0;

| o) | Schindler Holding Ltd un Schindler Liften B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 35 169 750; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd un Schindler Liften B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 35 169 750;

| p) | ThyssenKrupp AG un ThyssenKrupp Liften B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 23 477 850 un |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG un ThyssenKrupp Liften B.V. solidāri un atsevišķi: EUR 23 477 850 un

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V.: EUR 1 841 400. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V.: EUR 1 841 400.

| 24. | Iepriekšējā apsvērumā minētajiem uzņēmumiem ir nekavējoties jāpārtrauc pārkāpumi, ja vien tie jau to nav izdarījuši. Tiem ir jāatturas no jebkuras rīcības vai augstāk minētās darbības, vai no jebkuras rīcības vai darbības, kas šajā lietā ir konstatēta kā pārkāpums, un jebkādas citas darbības vai rīcības, ar tādu pašu vai līdzīgu mērķi vai sekām. |
| --- | --- |

24.

Iepriekšējā apsvērumā minētajiem uzņēmumiem ir nekavējoties jāpārtrauc pārkāpumi, ja vien tie jau to nav izdarījuši. Tiem ir jāatturas no jebkuras rīcības vai augstāk minētās darbības, vai no jebkuras rīcības vai darbības, kas šajā lietā ir konstatēta kā pārkāpums, un jebkādas citas darbības vai rīcības, ar tādu pašu vai līdzīgu mērķi vai sekām.

---

(1)  Skatīt apvienotās lietas T-45/98 un T-47/98 ThyssenKrupp Stainless un ThyssenKrupp Acciai speciali Terni pret Komisiju (“Alloy Surcharge”) [2001] ECR II 3757 un apvienotās lietas C-65/02 P un C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless un ThyssenKrupp Acciai speciali Terni pret Komisiju, 2005. gada 14. jūlija spriedums.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/25

---

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos

(2008/C 75/11)

| 1. | Komisija paziņo, ka tālāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies turpmāk tabulā norādītajā datumā, ja netiks ierosināta to pārskatīšana saskaņā ar tālāk noteikto procedūru 3. pants Padomes 2006. gada 5. oktobra Regulā (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (1). |
| --- | --- |

1.

Komisija paziņo, ka tālāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies turpmāk tabulā norādītajā datumā, ja netiks ierosināta to pārskatīšana saskaņā ar tālāk noteikto procedūru 3. pants Padomes 2006. gada 5. oktobra Regulā (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (1).

2.   Procedūra

Kopienas ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Šajā pieprasījumā jānorāda pietiekami pierādījumi tam, ka šo pasākumu izbeigšanas rezultātā varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem tiks dota iespēja paplašināt, atspēkot pārskatīšanas pieprasījumā norādītos pasākumus vai iebilst pret tiem.

3.   Termiņa ierobežojums

Kopienas ražotāji, pamatojoties uz augstāk minēto, var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, un tam jānonāk Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātā (Nodaļa H-1), J-79 4/23, B 1049 Briselē (2) jebkurā laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas datuma, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tālāk tabulā norādītā datuma.

| 4. | Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (3). |
| --- | --- |

4.

Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (3).

| Produkts | Izcelsmes vai eksportētāja (-as) valsts (-is) | Pasākumi | Atsauce | Beigu datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apavi ar ādas virsu | Ķīnas Tautas Republika
  Vjetnama | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006 (OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.) | 7.10.2008. |

Produkts

Izcelsmes vai eksportētāja (-as) valsts (-is)

Pasākumi

Atsauce

Beigu datums

Apavi ar ādas virsu

Ķīnas Tautas Republika

Vjetnama

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006 (OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.)

7.10.2008.

---

(1)  OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.

(2)  Fakss: (32-2) 295 65 05.

(3)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/s3

---

PAZIŅOJUMS

2008. gada 26. martā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 75 A tiks publicēts “Kopējais lauksaimniecības augu šķirņu katalogs — 26. pilnā izdevuma otrais papildinājums”.

Oficiālā Vēstneša abonenti bez maksas var saņemt tik daudz šā Oficiālā Vēstneša eksemplāru un valodas versiju, cik paredz to abonements. Lūdzam abonentus atsūtīt pilnīgi aizpildītu pievienoto pasūtījuma veidlapu, tajā minot abonementa reģistrācijas numuru (kods katras etiķetes kreisajā daļā, kas sākas ar O/...). Šis Oficiālais Vēstnesis būs pieejams bez maksas vienu gadu no publicēšanas datuma.

Citi interesenti šo Oficiālo Vēstnesi var pasūtīt par maksu kādā no mūsu pārdošanas birojiem (sk. http://publications.europa.eu/others/sales_agents_lv.html).

Šo Oficiālo Vēstnesi, tāpat kā visas Oficiālā Vēstneša sērijas (L, C, CA, CE), bez maksas var lasīt tiešsaistes režīmā http://eur-lex.europa.eu.

Image

---