# Euroopa Liidu C 47/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide20. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 47

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide20. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 047/01 | EÜ ühinemine ÜRO/EMK eeskirjadega, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust, seisuga 31. detsember 2007 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 047/01

EÜ ühinemine ÜRO/EMK eeskirjadega, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust, seisuga 31. detsember 2007

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 047/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2008/C 047/03 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 151. istungil 11. juunil 2007. aastal esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Poola | 6 |
| 2008/C 047/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 7 |
| 2008/C 047/05 | Kokkuvõte komisjoni otsuse, 27. juunil 2007, millega koondumine kuulutatakse kokkusobimatuks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus) (
  1
  ) | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 047/06 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega (
  1
  ) | 21 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 047/02

Euro vahetuskurss

5

2008/C 047/03

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 151. istungil 11. juunil 2007. aastal esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Poola

6

2008/C 047/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

7

2008/C 047/05

Kokkuvõte komisjoni otsuse, 27. juunil 2007, millega koondumine kuulutatakse kokkusobimatuks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus) (
  1
  )

1

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 047/06

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega (
  1
  )

1

21

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 047/07 | Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (
  1
  ) | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 047/07

Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (
  1
  )

1

22

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2008/C 047/08 | Komisjoni teatise, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega, parandus (ELT C 29, 1.2.2008) | 25 |

Parandused

2008/C 047/08

Komisjoni teatise, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega, parandus (ELT C 29, 1.2.2008)

(ELT C 29, 1.2.2008)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/1

---

EÜ ühinemine ÜRO/EMK eeskirjadega, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust, seisuga 31. detsember 2007

(2008/C 47/01)

Komisjon avaldab siinkohal kokkuvõtva tabeli ÜRO/EMK eeskirjadest viimati tehtud muudatuste seisuga (mis on lisatud 1958. aasta kokkuleppele, mis käsitleb ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi), mida EÜ on kohustatud kohaldama alates 31. detsembrist 2007 (ehkki mõned muudatused jõustuvad pärast kõnealust kuupäeva).

| Eeskirja number | Muudatused ühinemise ajal | Muudatuste seeriad (1)
   (2) | Muudatuste seeriate täiendused (1)
   (2) | Eeskirja lühinimetus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 01 | 02 | — | Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (R2 ja/või HS1) |
| 3 | 02 | 02 | 10 | Valgustpeegeldavad seadmed |
| 4 | 00 | 00 | 13 | Numbritulelatern |
| 5 | 02 | 02 | 6 | Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (lamplaternad) |
| 6 | 01 | 01 | 16 | Suunatulelaternad |
| 7 | 02 | 02 | 13 | Ülemised, eesmised/tagumised ja küljeääretulelaternad, piduritulelaternad (M, N ja O) |
| 8 | 04 | 05 | — | Esilaternad (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 ja/või H11) |
| 10 | 02 | 03 | — | Elektromagnetiline ühilduvus |
| 11 | 02 | 03 | — | Uksesulgurid ja -hinged |
| 12 | 03 | 03 | 3 | Rooliseadme käitumine kokkupõrkel |
| 13 | 09 | 11 | — | Piduriseade (M-, N- ja O-kategooria) |
| 13H | 00 | 00 | 5 | Piduriseade (sõiduautod) |
| 14 | 04 | 06 | 3 | Turvavööde kinnituspunktid |
| 16 | 04 | 05 | — | Turvavööd |
| 17 | 06 | 07 | 3 | Istme tugevus |
| 18 | 02 | 03 | 1 | Kasutustõkis |
| 19 | 02 | 03 | — | Eesmised udutulelaternad |
| 20 | 02 | 03 | — | Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (H4) |
| 21 | 01 | 01 | 3 | Sisustus |
| 22 | 04 | 05 | 1 | Mootorratturite kaitsekiivrid ja visiirid |
| 23 | 00 | 00 | 14 | Tagurdustulelaternad |
| 24 | 03 | 03 | 3 | Diiselmootorite suitsusus ja võimsus |
| 25 | 04 | 04 | — | Peatoed |
| 26 | 02 | 03 | 1 | Väljaulatuvad osad |
| 27 | 03 | 03 | 1 | Ohukolmnurgad |
| 28 | 00 | 00 | 3 | Helisignaalseadmed |
| 30 | 02 | 02 | 15 | Rehvid (mootorsõidukid ja nende haagised) |
| 31 | 02 | 02 | 6 | Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (halogeenlamplaternad) |
| 34 | 01 | 02 | 2 | Tuleohutus |
| 37 | 03 | 03 | 30 | Hõõglambid |
| 38 | 00 | 00 | 13 | Tagumised udutulelaternad |
| 39 | 00 | 00 | 5 | Spidomeeter |
| 43 | 00 | 00 | 10 | Turvaklaas |
| 44 | 03 | 04 | 4 | Laste turvaseadmed |
| 45 | 01 | 01 | 5 | Esilaternate puhastusseadmed |
| 46 | 01 | 02 | 2 | Tahavaatepeeglid |
| 48 | 01 | 04 | — | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (M, N ja O) |
| 49 | 02 | 05 | — | Heitmed (diisel, maagaas ja veeldatud naftagaas) |
| 50 | 00 | 00 | 11 | Eesmised/tagumised laternad, piduritulelaternad, suunatulelaternad, numbritulelaternad (L) |
| 51 | 02 | 02 | 6 | Müratasemed (M ja N) |
| 53 | 00 | 01 | 8 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (L3) |
| 54 | 00 | 00 | 16 | Rehvid (kommertssõidukid ja nende haagised) |
| 55 | 00 | 00 | | Mehhaanilised haakeseadised |
| 56 | 00 | 01 | — | Esilaternad (mopeedid) |
| 57 | 01 | 02 | — | Esilaternad (mootorrattad) |
| 58 | 01 | 02 | — | Tagumine allasõidutõke |
| 59 | 00 | 00 | 3 | Vahetatavad summutisüsteemid |
| 60 | 00 | 00 | 3 | Juhtimisseadmed — juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine (mopeedid/mootorrattad) |
| 62 | 00 | 00 | 2 | Kasutustõkis (mopeedid/mootorrattad) |
| 64 | 00 | 01 | — | Rehvid (varurattad/rehvid ajutiseks kasutamiseks) |
| 66 | 00 | 01 | — | Kere ülaosa tugevus (bussid) |
| 67 | 01 | 01 | 8 | Veeldatud naftagaasiga töötavate sõidukite eriseadmed |
| 69 | 01 | 01 | 3 | Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid |
| 70 | 01 | 01 | 5 | Raskete ja pikkade sõidukite tagumised tunnusmärgid |
| 71 | 00 | 00 | — | Vaateväli (agrotraktorid) |
| 72 | 00 | 01 | — | Esilaternad (HS1) (mootorrattad) |
| 73 | 00 | 00 | 1 | Küljekaitse (veoautod ja nende haagised) |
| 74 | 00 | 01 | 4 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (L1) |
| 75 | 00 | 00 | 12 | Rehvid (mootorrattad/mopeedid) |
| 77 | 00 | 00 | 11 | Seisutulelaternad |
| 78 | 02 | 03 | — | Piduriseade (L-kategooria) |
| 79 | 01 | 01 | 3 | Rooliseade |
| 80 | 01 | 01 | 3 | Istmete tugevus ja kinnituspunktid (suured ühissõidukid) |
| 81 | 00 | 00 | 2 | Tahavaatepeeglid (mootorrattad/mopeedid) |
| 82 | 00 | 01 | — | Esilaternad (HS2 mopeedid) |
| 83 | 03 | 05 | 6 | Heitmed |
| 85 | 00 | 00 | 4 | Võimsus: sisepõlemis- ja elektrimootorid (M ja N) |
| 86 | 00 | 00 | 3 | Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (agrotraktorid) |
| 87 | 00 | 00 | 12 | Päevatulelaternad |
| 89 | 00 | 00 | 1 | Kiiruspiirikud |
| 90 | 01 | 01 | 9 | Vahetatavad pidurite hõõrdkatted ja nende komplektid |
| 91 | 00 | 00 | 10 | Küljeääretulelaternad |
| 93 | 00 | 00 | — | Eesmised allasõidutõkked |
| 94 | 01 | 01 | 3 | Sõidukis viibijate kaitsmine laupkokkupõrke korral |
| 95 | 02 | 02 | 1 | Sõidukis viibijate kaitsmine külgkokkupõrke korral |
| 96 | 00 | 01 | 2 | Diiselmootorite heitmed (agrotraktorid) |
| 97 | 00 | 01 | 5 | Häiresüsteemid |
| 98 | 00 | 00 | 9 | Gaaslahenduslampidega esilaternad |
| 99 | 00 | 00 | 3 | Gaaslahenduslambid |
| 100 | 00 | 00 | 1 | Elektrisõidukite ohutus |
| 101 | 00 | 00 | 7 | CO2 heitmed/kütusekulu (M1) ning elektrienergia tarbimine ja sõidukaugus (M1 ja N1) |
| 102 | 00 | 00 | — | Automaatse reguleerimisega haakeseadmed |
| 103 | 00 | 00 | 2 | Vahetatavad katalüüsmuundurid |
| 104 | 00 | 00 | 5 | Valgustpeegeldavad tunnusmärgid (rasked ja pikad sõidukid) |
| 105 | 02 | 04 | — | Ohtlike kaupade vedu: sõidukite ehitus |
| 106 | 00 | 00 | 4 | Rehvid (põllutöömasinad) |
| 107 | 01 | 02 | 1 | Bussid |
| 108 | 00 | 02 | — | Protekteeritud rehvid (mootorsõidukid ja nende haagised) |
| 109 | 00 | 00 | 4 | Protekteeritud rehvid (kommertssõidukid ja nende haagised) |
| 110 | 00 | 00 | 7 | Surumaagaasiga töötavad süsteemid |
| 111 | 00 | 00 | 1 | Paakautode stabiilsus (N ja O) |
| 112 | 00 | 00 | 8 | Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (hõõglambid) |
| 113 | 00 | 00 | 6 | Sümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (hõõglambid) |
| 114 | 00 | 00 | — | Vahetatavad turvapadjad |
| 115 | 00 | 00 | 3 | Lisaks paigaldatavad veeldatud naftagaasi/surumaagaasi toiteseadmed |
| 116 | 00 | 00 | 1 | Omavoliline kasutamine (kasututõkis ja häiresüsteemid) |
| 117 | 00 | 01 | — | Rehvid: veeremüra |
| 118 | 00 | 00 | — | Sisematerjalide tulepüsivus |
| 119 | 00 | 00 | 2 | Pöördelaternad |
| 120 | 00 | 00 | — | Võimsus: sisepõlemismootor (agrotraktorid ja liikurmasinad) |
| 121 | 00 | 00 | 1 | Juhtseadised, märgutuled ja näidikud |
| 122 | 00 | 00 | — | Küttesüsteemid |
| 123 | 00 | 00 | 1 | Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid |
| 124 | 00 | 00 | — | Sõiduautode tagavararattad |
| 125 | 00 | 00 | 1 | Juhi ees olev vaateväli |
| 126 | 00 | 00 | — | Ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest |

Eeskirja number

Muudatused ühinemise ajal

Muudatuste seeriad (1)
   (2)

Muudatuste seeriate täiendused (1)
   (2)

Eeskirja lühinimetus

1

01

02

—

Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (R2 ja/või HS1)

3

02

02

10

Valgustpeegeldavad seadmed

4

00

00

13

Numbritulelatern

5

02

02

6

Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (lamplaternad)

6

01

01

16

Suunatulelaternad

7

02

02

13

Ülemised, eesmised/tagumised ja küljeääretulelaternad, piduritulelaternad (M, N ja O)

8

04

05

—

Esilaternad (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 ja/või H11)

10

02

03

—

Elektromagnetiline ühilduvus

11

02

03

—

Uksesulgurid ja -hinged

12

03

03

3

Rooliseadme käitumine kokkupõrkel

13

09

11

—

Piduriseade (M-, N- ja O-kategooria)

13H

00

00

5

Piduriseade (sõiduautod)

14

04

06

3

Turvavööde kinnituspunktid

16

04

05

—

Turvavööd

17

06

07

3

Istme tugevus

18

02

03

1

Kasutustõkis

19

02

03

—

Eesmised udutulelaternad

20

02

03

—

Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (H4)

21

01

01

3

Sisustus

22

04

05

1

Mootorratturite kaitsekiivrid ja visiirid

23

00

00

14

Tagurdustulelaternad

24

03

03

3

Diiselmootorite suitsusus ja võimsus

25

04

04

—

Peatoed

26

02

03

1

Väljaulatuvad osad

27

03

03

1

Ohukolmnurgad

28

00

00

3

Helisignaalseadmed

30

02

02

15

Rehvid (mootorsõidukid ja nende haagised)

31

02

02

6

Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (halogeenlamplaternad)

34

01

02

2

Tuleohutus

37

03

03

30

Hõõglambid

38

00

00

13

Tagumised udutulelaternad

39

00

00

5

Spidomeeter

43

00

00

10

Turvaklaas

44

03

04

4

Laste turvaseadmed

45

01

01

5

Esilaternate puhastusseadmed

46

01

02

2

Tahavaatepeeglid

48

01

04

—

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (M, N ja O)

49

02

05

—

Heitmed (diisel, maagaas ja veeldatud naftagaas)

50

00

00

11

Eesmised/tagumised laternad, piduritulelaternad, suunatulelaternad, numbritulelaternad (L)

51

02

02

6

Müratasemed (M ja N)

53

00

01

8

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (L3)

54

00

00

16

Rehvid (kommertssõidukid ja nende haagised)

55

00

00

Mehhaanilised haakeseadised

56

00

01

—

Esilaternad (mopeedid)

57

01

02

—

Esilaternad (mootorrattad)

58

01

02

—

Tagumine allasõidutõke

59

00

00

3

Vahetatavad summutisüsteemid

60

00

00

3

Juhtimisseadmed — juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine (mopeedid/mootorrattad)

62

00

00

2

Kasutustõkis (mopeedid/mootorrattad)

64

00

01

—

Rehvid (varurattad/rehvid ajutiseks kasutamiseks)

66

00

01

—

Kere ülaosa tugevus (bussid)

67

01

01

8

Veeldatud naftagaasiga töötavate sõidukite eriseadmed

69

01

01

3

Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid

70

01

01

5

Raskete ja pikkade sõidukite tagumised tunnusmärgid

71

00

00

—

Vaateväli (agrotraktorid)

72

00

01

—

Esilaternad (HS1) (mootorrattad)

73

00

00

1

Küljekaitse (veoautod ja nende haagised)

74

00

01

4

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (L1)

75

00

00

12

Rehvid (mootorrattad/mopeedid)

77

00

00

11

Seisutulelaternad

78

02

03

—

Piduriseade (L-kategooria)

79

01

01

3

Rooliseade

80

01

01

3

Istmete tugevus ja kinnituspunktid (suured ühissõidukid)

81

00

00

2

Tahavaatepeeglid (mootorrattad/mopeedid)

82

00

01

—

Esilaternad (HS2 mopeedid)

83

03

05

6

Heitmed

85

00

00

4

Võimsus: sisepõlemis- ja elektrimootorid (M ja N)

86

00

00

3

Valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (agrotraktorid)

87

00

00

12

Päevatulelaternad

89

00

00

1

Kiiruspiirikud

90

01

01

9

Vahetatavad pidurite hõõrdkatted ja nende komplektid

91

00

00

10

Küljeääretulelaternad

93

00

00

—

Eesmised allasõidutõkked

94

01

01

3

Sõidukis viibijate kaitsmine laupkokkupõrke korral

95

02

02

1

Sõidukis viibijate kaitsmine külgkokkupõrke korral

96

00

01

2

Diiselmootorite heitmed (agrotraktorid)

97

00

01

5

Häiresüsteemid

98

00

00

9

Gaaslahenduslampidega esilaternad

99

00

00

3

Gaaslahenduslambid

100

00

00

1

Elektrisõidukite ohutus

101

00

00

7

CO2 heitmed/kütusekulu (M1) ning elektrienergia tarbimine ja sõidukaugus (M1 ja N1)

102

00

00

—

Automaatse reguleerimisega haakeseadmed

103

00

00

2

Vahetatavad katalüüsmuundurid

104

00

00

5

Valgustpeegeldavad tunnusmärgid (rasked ja pikad sõidukid)

105

02

04

—

Ohtlike kaupade vedu: sõidukite ehitus

106

00

00

4

Rehvid (põllutöömasinad)

107

01

02

1

Bussid

108

00

02

—

Protekteeritud rehvid (mootorsõidukid ja nende haagised)

109

00

00

4

Protekteeritud rehvid (kommertssõidukid ja nende haagised)

110

00

00

7

Surumaagaasiga töötavad süsteemid

111

00

00

1

Paakautode stabiilsus (N ja O)

112

00

00

8

Asümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (hõõglambid)

113

00

00

6

Sümmeetrilise valgusjaotusega esilaternad (hõõglambid)

114

00

00

—

Vahetatavad turvapadjad

115

00

00

3

Lisaks paigaldatavad veeldatud naftagaasi/surumaagaasi toiteseadmed

116

00

00

1

Omavoliline kasutamine (kasututõkis ja häiresüsteemid)

117

00

01

—

Rehvid: veeremüra

118

00

00

—

Sisematerjalide tulepüsivus

119

00

00

2

Pöördelaternad

120

00

00

—

Võimsus: sisepõlemismootor (agrotraktorid ja liikurmasinad)

121

00

00

1

Juhtseadised, märgutuled ja näidikud

122

00

00

—

Küttesüsteemid

123

00

00

1

Mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemid

124

00

00

—

Sõiduautode tagavararattad

125

00

00

1

Juhi ees olev vaateväli

126

00

00

—

Ruumijaotussüsteemid, millega kaitstakse reisijaid kinnitamata pagasi tõttu tekkiva ohu eest

---

(1)  Siin tulbas esitatakse kõnealuse määruse viimased muudatused, mida Euroopa Ühenduses on kohustunud kohaldama alates 31. detsembrist 2007. Mõned kõige hiljem tehtud muudatused või täiendused jõustuvad pärast kõnealust kuupäeva. Nende muudatuste jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO/EMK alusdokumendi TRANS/WP.29/343/Rev.15 viimase versiooni põhjal. Dokument on kättesaadav:

http://www.unece.org/rans/main/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocsstts.html.

(2)  Kui ei ole teisiti märgitud, on kõik asjakohased kuni 31. detsembrini 2007 tehtud muudatused samuti vastu võetud.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/5

---

Euro vahetuskurss (1)

19. veebruar 2008

(2008/C 47/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4742 |
| JPY | Jaapani jeen | 158,64 |
| DKK | Taani kroon | 7,4548 |
| GBP | Inglise nael | 0,7555 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3164 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6123 |
| ISK | Islandi kroon | 98,42 |
| NOK | Norra kroon | 7,8605 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,319 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 263,57 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6967 |
| PLN | Poola zlott | 3,5682 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6353 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,051 |
| TRY | Türgi liir | 1,7565 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5984 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4836 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,5 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,841 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0829 |
| KRW | Korea won | 1 392,31 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,2474 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5523 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2815 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 518,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7513 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,853 |
| RUB | Vene rubla | 36,158 |
| THB | Tai baht | 46,658 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,548 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8287 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4742

JPY

Jaapani jeen

158,64

DKK

Taani kroon

7,4548

GBP

Inglise nael

0,7555

SEK

Rootsi kroon

9,3164

CHF

Šveitsi frank

1,6123

ISK

Islandi kroon

98,42

NOK

Norra kroon

7,8605

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,319

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

263,57

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6967

PLN

Poola zlott

3,5682

RON

Rumeenia leu

3,6353

SKK

Slovakkia kroon

33,051

TRY

Türgi liir

1,7565

AUD

Austraalia dollar

1,5984

CAD

Kanada dollar

1,4836

HKD

Hong Kongi dollar

11,5

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,841

SGD

Singapuri dollar

2,0829

KRW

Korea won

1 392,31

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,2474

CNY

Hiina jüaan

10,5523

HRK

Horvaatia kuna

7,2815

IDR

Indoneesia ruupia

13 518,41

MYR

Malaisia ringit

4,7513

PHP

Filipiini peeso

59,853

RUB

Vene rubla

36,158

THB

Tai baht

46,658

BRL

Brasiilia reaal

2,548

MXN

Mehhiko peeso

15,8287

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/6

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 151. istungil 11. juunil 2007. aastal esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Poola

(2008/C 47/03)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises esitatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatises esitatud tehing on ettevõtjate koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on käsitletav ühenduse seisukohalt olulise koondumisena vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on käsitletav ühenduse seisukohalt olulise koondumisena vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni asjaomaste geograafiliste turgude määratlusega, mis on esitatud otsuse eelnõus. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni asjaomaste geograafiliste turgude määratlusega, mis on esitatud otsuse eelnõus.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul, kuna ettevõtjad Ryanair ja Aer Lingus saavutaksid 35 liinil, mille lähte- ja sihtpunkt on Dublin, Shannon ja Cork, turgu valitseva seisundi. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul, kuna ettevõtjad Ryanair ja Aer Lingus saavutaksid 35 liinil, mille lähte- ja sihtpunkt on Dublin, Shannon ja Cork, turgu valitseva seisundi.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatud tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul turgu valitseva seisundi loomise või selle tugevdamise tagajärjel, kõrvaldades võimaliku usaldusväärse turule tulija 15 liinil, mille ja lähte- ja sihtpunkt on Dublin ning Cork. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatud tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul turgu valitseva seisundi loomise või selle tugevdamise tagajärjel, kõrvaldades võimaliku usaldusväärse turule tulija 15 liinil, mille ja lähte- ja sihtpunkt on Dublin ning Cork.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava tehinguga ei kaasne tulemusi, mis nõrgendaks sellest tuleneva tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise mõju. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava tehinguga ei kaasne tulemusi, mis nõrgendaks sellest tuleneva tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise mõju.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Ryanair esitatud lõplikud kohustused ei lahenda piisavalt komisjoni tuvastatud konkurentsiprobleeme ning seega ei kõrvalda tehingust tulenevat tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Ryanair esitatud lõplikud kohustused ei lahenda piisavalt komisjoni tuvastatud konkurentsiprobleeme ning seega ei kõrvalda tehingust tulenevat tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleb kuulutada ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleb kuulutada ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega kokkusobimatuks.

| 9. | Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/7

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 47/04)

Komisjon sai 30. oktoobril 2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt ettevõtja Ryanair Holdings Plc (edaspidi „Ryanair”) omandab 4. aprillil 2006. aastal teatavaks tehtud avaliku pakkumise teel kontrolli ettevõtja Aer Lingus Group Plc (edaspidi „Aer Lingus”) üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Komisjon järeldas pärast teatise esialgset läbivaatamist, et teatatud koondumine kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse, ning et isegi pärast teatise esitaja 19. novembril 2006 esitatud ja 14. detsembril 2006 muudetud kohustuste arvesse võtmist, tekitab kavandatava koondumise kokkusobivus ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega tõsiseid kahtlusi.

Seetõttu otsustas komisjon 20. detsembril 2006 algatada menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c. Kokkuleppel pooltega otsustas komisjon 22. veebruaril 2007 vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teisele lõigule menetlust 20 päeva võrra pikendada.

27. märtsil 2007 esitas komisjon ettevõtjale Ryanair vastuväited. Juurdepääs toimikule tagati 29. märtsil 2007 CD-ROMi kaudu ning seejärel nn andmeruumi (Data-room) menetluse kaudu, mille suhtes ettevõtjad Ryanair ja Aer Lingus olid kokku leppinud. Kõnealuse menetluse raames saab kaubanduslikult tundlikke andmeid analüüsida tingimustel, mis tagavad alusteabe konfidentsiaalsuse säilimise. Ryanair esitas 17. aprillil 2007 vastuväitele kirjaliku vastuse. Täiendav juurdepääs toimikule anti 1., 6. ja 8. juunil 2007.

Toimikule juurdepääsu ajal esitati Ryanairile eksikombel konfidentsiaalset teavet teatavate kolmandate isikute kohta. Võeti parandusmeetmeid ning sellest teavitati nõuetekohaselt ka asjaomaseid isikuid.

Ryanair ei taotlenud võimalust oma argumentide selgitamiseks suulisel arutelul vastavalt määruse (EÜ) nr 802/2004 artikli 14 lõikele 1.

17. aprillil 2007 esitas Ryanair kohustused vastuväites loetletud konkurentsialaste kahtluste kõrvaldamiseks. Kõnealuseid kohustusi muudeti seejärel 3. mail 2007, millega kaasnes tähtaja pikenemine 15 päeva võrra vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõikele 3. Komisjon viis läbi kõnealuste kohustuste turu-uuringu ja ettevõtjale Ryanair võimaldati 16., 23. ja 30. mail juurdepääs kõnealuse turu-uuringu mittekonfidentsiaalsetele vastustele. Mul ei ole palutud kinnitada turu-uuringu objektiivsust.

Pärast Ryanairi 3. mail 2007. aastal muudetud kohustuste läbivaatamist järeldas komisjon, et need ei lahenda piisavalt vastuväites esitatud konkurentsiprobleeme ja seetõttu takistaks koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta Ryanairil on võimaldatud oma seisukohta teatavaks teha.

Ryanair ei ole käesoleva menetluse jooksul minu ees tõstatanud küsimusi seoses oma õigusega kaitsele.

Muud asjaomased osalised

Ettevõtjal Aer Lingus oli menetluses eriline staatus, kuna ta oli vaenuliku ülevõtmispakkumise sihtmärgiks, ning seetõttu peetakse teda „muuks asjaomaseks osaliseks” määruse (EÜ) nr 802/2004 artikli 11 lõike b tähenduses. Vastavalt oma staatusele osales Aer Lingus aktiivselt igas menetluse etapis. Ettevõtjale Aer Lingus esitati II etapi uurimise ajal teatavad olulised dokumendid. Kõnealusele ettevõtjale saadeti vastuväidete mittekonfidentsiaalne eksemplar. Ettevõtjale anti juurdepääs muudele toimiku dokumentidele määral, mida konkurentsi peadirektoraat asjakohaseks pidas, selleks, et kõnealune ettevõtja saaks esitada märkusi vastavalt määruse (EÜ) nr 802/2004 artikli 17 lõikele 2. See hõlmas ka muu hulgas juurdepääsu andmeruumile Ryanairiga samalaadsetel tingimustel. Ettevõtja Aer Lingus sai ka mittekonfidentsiaalse eksemplari ettevõtja Ryanairi vastustest vastuväitele.

Ettevõtja Aer Lingus väitis, et tema juurdepääs toimikule oli põhjendamatult piiratud ning et tal oleks pidanud olema õigus täielikule juurdepääsule samadel alustel, mis teatist esitaval osalisel, selleks et kasutada täielikult oma õigust saada ära kuulatud. Konkurentsi peadirektoraat lükkas kõnealuse taotluse tagasi ja Aer Lingus ei tõstatanud kõnealust küsimust enam minu ees.

Aer Lingus ei taotlenud võimalust oma argumentide selgitamiseks suulisel arutelul vastavalt määruse (EÜ) nr 802/2004 artikli 14 lõikele 2.

Muud kolmandad isikud

Kaks huvitatud kolmandat isikut komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 artikli 11 punkti c tähenduses avaldasid soovi menetluses osalemiseks. Nendeks olid Iiri Transpordiministeerium ja SIPTU (ühendus, mis esindab ettevõtja Aer Lingus töötajaid). 4. ja 12. aprilli 2007. aasta otsustes otsustasin ma kõnealused ettevõtjad menetlusse kaasata. Seejärel andis konkurentsi peadirektoraat neile võimaluse oma seisukohtade teatavaks tegemiseks.

Kokkuvõte

Eespool nimetatut silmas pidades leian, et on kinni peetud kõigi käesoleva menetluse osaliste õigusest olla ära kuulatud.

Brüssel, 20. juuni 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/9

---

Kokkuvõte komisjoni otsuse,

27. juunil 2007,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobimatuks ühisturuga ja EMP lepinguga

(Juhtum nr COMP/M.4439 — Ryanair/Aer Lingus)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 47/05)

27. juunil 2007 võttis komisjon vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle)
   (1)
  (edaspidi „ühinemismäärus”) ja eriti selle määruse artikli 8 lõikele 3. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles konkurentsi peadirektoraadi veebilehel:

http://ec.europa.eu/comm/competiton/index_en.html.

I.   KOKKUVÕTE

| 1. | Juhtumis käsitleti Iirimaa lennuettevõtja Ryanair kava omandada konkurent Aer Lingus. Mõlemad ettevõtjad osutavad regulaarseid õhuveoteenuseid. Nende tegevus kattub eelkõige Dublini lennujaamas. |
| --- | --- |

1.

Juhtumis käsitleti Iirimaa lennuettevõtja Ryanair kava omandada konkurent Aer Lingus. Mõlemad ettevõtjad osutavad regulaarseid õhuveoteenuseid. Nende tegevus kattub eelkõige Dublini lennujaamas.

| 2. | Kavandatav ost, millega Ryanair omandab ainukontrolli Aer Linguse üle, on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ühenduse seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

2.

Kavandatav ost, millega Ryanair omandab ainukontrolli Aer Linguse üle, on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ühenduse seisukohalt oluline.

| 3. | Käesolevas otsuses sätestatakse kooskõlas eelmiste õhutranspordi sektori juhtumitega, et asjaomane tooteturg hõlmab regulaarseid lennuliinidel osutatavaid õhutransporditeenuseid, kusjuures iga lähte- ja sihtpunkti vahelist lennuliini käsitletakse eraldiseisva turuna (lähte- ja sihtpunktil põhinev lähenemisviis). Turu-uuringu käigus jõuti ka järeldusele, et teatud lennujaamad, mis teenindavad sarnaseid lennuliinide võrke (nt suured lennujaamad, mida teenindab Aer Lingus, ja teisejärgulised lennujaamad, mida teenindab Ryanair), kuuluvad samale asjaomasele tooteturule. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas otsuses sätestatakse kooskõlas eelmiste õhutranspordi sektori juhtumitega, et asjaomane tooteturg hõlmab regulaarseid lennuliinidel osutatavaid õhutransporditeenuseid, kusjuures iga lähte- ja sihtpunkti vahelist lennuliini käsitletakse eraldiseisva turuna (lähte- ja sihtpunktil põhinev lähenemisviis). Turu-uuringu käigus jõuti ka järeldusele, et teatud lennujaamad, mis teenindavad sarnaseid lennuliinide võrke (nt suured lennujaamad, mida teenindab Aer Lingus, ja teisejärgulised lennujaamad, mida teenindab Ryanair), kuuluvad samale asjaomasele tooteturule.

| 4. | Otsuses rõhutatakse, et ühinemine liidaks kaks odavlennuettevõtjat, kes on olulisel määral esindatud eelkõige Dublini lennujaamas, mille Euroopa lühimaaliikluse mahust moodustaks nende ettevõtjate lendude arv pärast ühinemist ligikaudu 80 %. Otsuses tehakse kindlaks 35 lennuliini, kus osapoolte tegevus kattub. Nende lennuliinide puhul põhjustaks tehing monopoolse seisundi tekke 22 lennuliinil ning väga suure (60 %) turuosa saavutamise 13 lennuliinil. Lisaks on Ryanair ja Aer Lingus üksteise kõige tõenäolisemad konkurendid nendel lennuliinidel, mida praegu teenindab ainult üks ühinevatest pooltest. |
| --- | --- |

4.

Otsuses rõhutatakse, et ühinemine liidaks kaks odavlennuettevõtjat, kes on olulisel määral esindatud eelkõige Dublini lennujaamas, mille Euroopa lühimaaliikluse mahust moodustaks nende ettevõtjate lendude arv pärast ühinemist ligikaudu 80 %. Otsuses tehakse kindlaks 35 lennuliini, kus osapoolte tegevus kattub. Nende lennuliinide puhul põhjustaks tehing monopoolse seisundi tekke 22 lennuliinil ning väga suure (60 %) turuosa saavutamise 13 lennuliinil. Lisaks on Ryanair ja Aer Lingus üksteise kõige tõenäolisemad konkurendid nendel lennuliinidel, mida praegu teenindab ainult üks ühinevatest pooltest.

| 5. | Komisjoni uuring kinnitas, et tekivad turuletulekut takistavad tõkked, mis raskendavad uue lennuettevõtja tulekut lennuliinidele, kus ühinevate osapoolte tegevus kattub. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni uuring kinnitas, et tekivad turuletulekut takistavad tõkked, mis raskendavad uue lennuettevõtja tulekut lennuliinidele, kus ühinevate osapoolte tegevus kattub.

| 6. | Ryanairi pakutud kohustuste puhul leiti, et need on liiga väikesed, et korvata komisjoni tuvastatud tõhusa konkurentsi märkimisväärsest takistamisest tulenevat kahju. |
| --- | --- |

6.

Ryanairi pakutud kohustuste puhul leiti, et need on liiga väikesed, et korvata komisjoni tuvastatud tõhusa konkurentsi märkimisväärsest takistamisest tulenevat kahju.

| 7. | Sellest tulenevalt järeldatakse otsuses, et teatatud koondumine takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Iirimaale suunduvatel ja sealt väljuvatel teatavatel lennuliinidel, ning kuulutatakse koondumine ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

7.

Sellest tulenevalt järeldatakse otsuses, et teatatud koondumine takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Iirimaale suunduvatel ja sealt väljuvatel teatavatel lennuliinidel, ning kuulutatakse koondumine ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobimatuks.

II.   ASJAOMASED POOLED

| 8. | Ryanair on lennuettevõtja, kes pakub regulaarseid liinilennuteenuseid enam kui 400 lennuliinil 24 Euroopa riigis. Ryanair teenindab üle 75 Iirimaa (peamiselt Dublini, kuid ka Shannoni, Corki, Kerry ja Knocki) ja muude Euroopa riikide vahelist lennuliini. Ettevõtjal on praegu ligi 120 õhusõidukist koosnev lennukipark ja 19 tugipunkti üle Euroopa, kõige tähtsamad nendest on Londoni Stansted ja Dublin. |
| --- | --- |

8.

Ryanair on lennuettevõtja, kes pakub regulaarseid liinilennuteenuseid enam kui 400 lennuliinil 24 Euroopa riigis. Ryanair teenindab üle 75 Iirimaa (peamiselt Dublini, kuid ka Shannoni, Corki, Kerry ja Knocki) ja muude Euroopa riikide vahelist lennuliini. Ettevõtjal on praegu ligi 120 õhusõidukist koosnev lennukipark ja 19 tugipunkti üle Euroopa, kõige tähtsamad nendest on Londoni Stansted ja Dublin.

| 9. | Aer Lingus on Dublinis asuv lennuettevõtja. Nagu Ryanair, pakub ka tema regulaarseid liinilennuteenuseid enam kui 70 lennuliinil Iirimaa lennujaamade Dublini, Shannoni ja Corki ning paljude Euroopas ja mitmete väljaspool Euroopat asuvate sihtpunktide vahel. Lisaks teenindab Aer Lingus peamiselt Ameerika Ühendriikidesse suunduvaid pikamaalende ning pakub kaubaveoteenuseid ja kohti reisikorraldajatele. Aer Lingus asub eeskätt Dublini lennujaamas (ning vähemal määral Corki ja Shannoni lennujaamades), tema lennukipargis on kokku 28 lühimaa- ja 7 pikamaalende sooritavat lennukit. |
| --- | --- |

9.

Aer Lingus on Dublinis asuv lennuettevõtja. Nagu Ryanair, pakub ka tema regulaarseid liinilennuteenuseid enam kui 70 lennuliinil Iirimaa lennujaamade Dublini, Shannoni ja Corki ning paljude Euroopas ja mitmete väljaspool Euroopat asuvate sihtpunktide vahel. Lisaks teenindab Aer Lingus peamiselt Ameerika Ühendriikidesse suunduvaid pikamaalende ning pakub kaubaveoteenuseid ja kohti reisikorraldajatele. Aer Lingus asub eeskätt Dublini lennujaamas (ning vähemal määral Corki ja Shannoni lennujaamades), tema lennukipargis on kokku 28 lühimaa- ja 7 pikamaalende sooritavat lennukit.

III.   TEHING

| 10. | Tehinguga omandab Ryanair ainukontrolli Aer Linguse üle kõikide ringlusse lastud Aer Linguse aktsiate avaliku ostupakkumise teel. Ryanair alustas 2006. aasta septembrist novembrini märkimisväärse arvu aktsiate kokkuostmist, omandades 25,17 % Aer Linguse aktsiakapitalist. Lisaks tegi Ryanair 2006. aasta 5. oktoobril avaliku ostupakkumise kogu Aer Linguse aktsiakapitalile nõustumistähtajaga kuni 13. novembrini 2006, mida Ryanair hiljem pikendas kuni 4. detsembrini ja seejärel kuni 22. detsembrini 2006. Kuna Ryanairi poolne aktsiate ost ja avalik ostupakkumine on üksteisega tihedalt seotud nii ajaliselt kui ka majandusliku põhieesmärgi poolest, kujutab aktsiate omandamine enne avalikku ostupakkumist ja ostupakkumise ajal ning ostupakkumise tegemine ise endast üht koondumist ühinemismääruse artikli 3 tähenduses. Kuigi Ryanairi ostupakkumise tähtaeg on möödunud, kuulub see endiselt komisjoni pädevusse, sest Ryanair on juba teatanud uue ostupakkumise tegemise plaanist juhul, kui komisjon kiidab tehingu heaks. (2) |
| --- | --- |

10.

Tehinguga omandab Ryanair ainukontrolli Aer Linguse üle kõikide ringlusse lastud Aer Linguse aktsiate avaliku ostupakkumise teel. Ryanair alustas 2006. aasta septembrist novembrini märkimisväärse arvu aktsiate kokkuostmist, omandades 25,17 % Aer Linguse aktsiakapitalist. Lisaks tegi Ryanair 2006. aasta 5. oktoobril avaliku ostupakkumise kogu Aer Linguse aktsiakapitalile nõustumistähtajaga kuni 13. novembrini 2006, mida Ryanair hiljem pikendas kuni 4. detsembrini ja seejärel kuni 22. detsembrini 2006. Kuna Ryanairi poolne aktsiate ost ja avalik ostupakkumine on üksteisega tihedalt seotud nii ajaliselt kui ka majandusliku põhieesmärgi poolest, kujutab aktsiate omandamine enne avalikku ostupakkumist ja ostupakkumise ajal ning ostupakkumise tegemine ise endast üht koondumist ühinemismääruse artikli 3 tähenduses. Kuigi Ryanairi ostupakkumise tähtaeg on möödunud, kuulub see endiselt komisjoni pädevusse, sest Ryanair on juba teatanud uue ostupakkumise tegemise plaanist juhul, kui komisjon kiidab tehingu heaks. (2)

IV.   ÜHENDUSE MÕÕDE

| 11. | Koondumine on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ühenduse seisukohalt oluline. Asjaomaste ettevõtjate ülemaailmne aasta kogukäive on üle 2 500 miljoni EUR ning kummagi aastakäive Euroopa ühenduses ületab 100 miljonit EUR. Seega on täidetud artikli 1 lõike 3 punktides a ja d sätestatud tingimused. Lisaks sellele on selge, et Ryanairi ja Aer Linguse käive ühes liikmesriigis ei moodusta üle kahe kolmandiku nende kogukäibest Euroopa Ühenduses. See, kas nii Ryanairi kui ka Aer Linguse aasta kogukäive vähemalt kolmes liikmesriigis ulatub üle 100 miljoni EUR ning kas kumbki saavutab kõnealustes liikmesriikides vähemalt 25 miljoni EUR suuruse aastakäibe, mis on sätestatud ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punktides b ja c, sõltub kõnealuste ettevõtjate käibe geograafilisest jaotumisest. |
| --- | --- |

11.

Koondumine on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ühenduse seisukohalt oluline. Asjaomaste ettevõtjate ülemaailmne aasta kogukäive on üle 2 500 miljoni EUR ning kummagi aastakäive Euroopa ühenduses ületab 100 miljonit EUR. Seega on täidetud artikli 1 lõike 3 punktides a ja d sätestatud tingimused. Lisaks sellele on selge, et Ryanairi ja Aer Linguse käive ühes liikmesriigis ei moodusta üle kahe kolmandiku nende kogukäibest Euroopa Ühenduses. See, kas nii Ryanairi kui ka Aer Linguse aasta kogukäive vähemalt kolmes liikmesriigis ulatub üle 100 miljoni EUR ning kas kumbki saavutab kõnealustes liikmesriikides vähemalt 25 miljoni EUR suuruse aastakäibe, mis on sätestatud ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 punktides b ja c, sõltub kõnealuste ettevõtjate käibe geograafilisest jaotumisest.

| 12. | Otsuses vaadeldakse mitut nende liikmesriikidevaheliste lendude piletimüügist tuleneva käibe määramise metoodikat, kui kliendi asukohta pileti ostmise ajal ei ole võimalik kindlaks teha. Otsuses järeldatakse, et sellises olukorras ja ka käesoleva juhtumi puhul näivad võimalike alternatiivsete metoodikate seas kõige asjakohasena eelkõige „50/50” metoodika ja piletite lähtekohal põhinev metoodika (mõlemad pooled müüvad Euroopa-sisestel lendudel ainult ühesuunapileteid). See tundub asjakohasena ka juhul, kui reisi sihtpunkti suunduvate kui ka sealt tagasitulevate lendude piletid ostetakse ühel ja samal ajal, eriti liinilennuteenuseid osutavate lennuettevõtjate puhul nagu Ryanair ja Aer Lingus. |
| --- | --- |

12.

Otsuses vaadeldakse mitut nende liikmesriikidevaheliste lendude piletimüügist tuleneva käibe määramise metoodikat, kui kliendi asukohta pileti ostmise ajal ei ole võimalik kindlaks teha. Otsuses järeldatakse, et sellises olukorras ja ka käesoleva juhtumi puhul näivad võimalike alternatiivsete metoodikate seas kõige asjakohasena eelkõige „50/50” metoodika ja piletite lähtekohal põhinev metoodika (mõlemad pooled müüvad Euroopa-sisestel lendudel ainult ühesuunapileteid). See tundub asjakohasena ka juhul, kui reisi sihtpunkti suunduvate kui ka sealt tagasitulevate lendude piletid ostetakse ühel ja samal ajal, eriti liinilennuteenuseid osutavate lennuettevõtjate puhul nagu Ryanair ja Aer Lingus.

V.   ASJAOMASED TURUD

| 13. | Ryanairi ja Aer Linguse tegevus kattub Euroopa Majanduspiirkonnas osutatavate regulaarsete reisijate õhuveoteenuste valdkonnas. Ryanair väidab, et tema ärimudeli spetsiifilisuse ja selle aluseks olevate ülimadalate kulude tõttu ei piira tema hinnakujunduspoliitikat mitte lennuettevõtjad, vaid pigem tarbijate üldine õhuveoteenuste tarbimise tase. Otsuses tunnistatakse, et regulaarsed õhutransporditeenused kujutavad endast mitmetahulist turgu, millel on mitu äri- ja tegevusmudelit ja mis hõlmab eri tasemel lennuteenuseid. Samal ajal kui nii Ryanairi kui ka Aer Lingust võib pidada Euroopa odavlennuettevõtjateks, siis Ryanair on selgelt lisateenusteta vedaja, Aer Linguse teenus on aga mõnevõrra parem, st ta pakub teatavat lisakvaliteeti, mida Ryanairil pole (näiteks lendab see kallimatesse peamistesse lennujaamadesse, Ryanair aga lendab teisejärgulistesse lennujaamadesse). Seda kajastab tõsiasi, et Aer Linguse keskmine piletihind on Ryanairi omast kõrgem. Hoolimata sellest, et Ryanair ja Aer Lingus pakuvad erineva tasemega tooteid, järeldatakse otsuses, et nad on teenuste pakkumisel teineteise konkurendid. |
| --- | --- |

13.

Ryanairi ja Aer Linguse tegevus kattub Euroopa Majanduspiirkonnas osutatavate regulaarsete reisijate õhuveoteenuste valdkonnas. Ryanair väidab, et tema ärimudeli spetsiifilisuse ja selle aluseks olevate ülimadalate kulude tõttu ei piira tema hinnakujunduspoliitikat mitte lennuettevõtjad, vaid pigem tarbijate üldine õhuveoteenuste tarbimise tase. Otsuses tunnistatakse, et regulaarsed õhutransporditeenused kujutavad endast mitmetahulist turgu, millel on mitu äri- ja tegevusmudelit ja mis hõlmab eri tasemel lennuteenuseid. Samal ajal kui nii Ryanairi kui ka Aer Lingust võib pidada Euroopa odavlennuettevõtjateks, siis Ryanair on selgelt lisateenusteta vedaja, Aer Linguse teenus on aga mõnevõrra parem, st ta pakub teatavat lisakvaliteeti, mida Ryanairil pole (näiteks lendab see kallimatesse peamistesse lennujaamadesse, Ryanair aga lendab teisejärgulistesse lennujaamadesse). Seda kajastab tõsiasi, et Aer Linguse keskmine piletihind on Ryanairi omast kõrgem. Hoolimata sellest, et Ryanair ja Aer Lingus pakuvad erineva tasemega tooteid, järeldatakse otsuses, et nad on teenuste pakkumisel teineteise konkurendid.

| 14. | Ryanair väidab, et asjaomane tooteturg hõlmab regulaarseid liinilennuteenuseid, kusjuures iga lähte- ja sihtpunkti vahelist lennuliini määratletakse eraldiseisva turuna. Otsuses selgitatakse, et see on kooskõlas komisjoni varasema otsustetegemise praktikaga (3) ja et kõnealust lähenemisviisi kinnitati ka põhjalikus turu-uuringus. Teine võimalus, mille puhul oleks kindlaks tehtud Iirimaalt väljuvate ja sinna suunduvate lühimaalendude koguturg, lähtudes eelkõige osapoolte ühisest tugipunktist Dublinist väljuvate eri lennuliinide pakkumise asendatavusest, jäeti kõrvale. Pakkumise asendamine ei oleks piisavalt vahetu ega tõhus. Pealegi ei arvestataks sellises turumääratluses eri lennuliinide nõudluse asendatavust, mis suurema osa tarbijate jaoks praktiliselt puudub. |
| --- | --- |

14.

Ryanair väidab, et asjaomane tooteturg hõlmab regulaarseid liinilennuteenuseid, kusjuures iga lähte- ja sihtpunkti vahelist lennuliini määratletakse eraldiseisva turuna. Otsuses selgitatakse, et see on kooskõlas komisjoni varasema otsustetegemise praktikaga (3) ja et kõnealust lähenemisviisi kinnitati ka põhjalikus turu-uuringus. Teine võimalus, mille puhul oleks kindlaks tehtud Iirimaalt väljuvate ja sinna suunduvate lühimaalendude koguturg, lähtudes eelkõige osapoolte ühisest tugipunktist Dublinist väljuvate eri lennuliinide pakkumise asendatavusest, jäeti kõrvale. Pakkumise asendamine ei oleks piisavalt vahetu ega tõhus. Pealegi ei arvestataks sellises turumääratluses eri lennuliinide nõudluse asendatavust, mis suurema osa tarbijate jaoks praktiliselt puudub.

| 15. | Seetõttu kinnitati komisjoni turu-uuringus lähte- ja sihtpunktil põhineva lähenemisviisi rakendamine. Asjaomaseid pakkumist käsitlevaid kaalutlusi ei ole siiski jäetud arvestamata, vaid neid käsitletakse konkurentsile antava hinnangu raames. |
| --- | --- |

15.

Seetõttu kinnitati komisjoni turu-uuringus lähte- ja sihtpunktil põhineva lähenemisviisi rakendamine. Asjaomaseid pakkumist käsitlevaid kaalutlusi ei ole siiski jäetud arvestamata, vaid neid käsitletakse konkurentsile antava hinnangu raames.

| 16. | Ryanair väidab, et asjaomased lähte- ja sihtpunktiga seotud turgusid tuleks piirata lennujaamadevaheliste liinidega, kuna tema väitel ei pea klient isegi siis, kui teatavas linnas või selle ümbruskonnas on mitu lennujaama, neid lennujaamasid vastastikku asendatavateks. Vastupidi, komisjoni uuring näitas, et kliendid peavad suurt osa nendest lennujaamadest asendatavateks ja et asjaomaseid lähte- ja sihtpunktide paare tuleks paljude lennuliinide puhul määratleda pigem kui linnadevahelisi liine. Nii kvalitatiiv- kui ka kvantitatiivanalüüs kinnitasid lennujaamade asendatavust reisijate jaoks 18 lennuliinil 20st, kusjuures otsuses esitatakse üksnes linnadevaheliste liinide kattumised. Seetõttu on eri lennujaamade teenindamine käesoleval juhul vaid üks ühel turul konkureerivate lennuteenuste eristamise element ning see ei õigusta kahe turu kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

16.

Ryanair väidab, et asjaomased lähte- ja sihtpunktiga seotud turgusid tuleks piirata lennujaamadevaheliste liinidega, kuna tema väitel ei pea klient isegi siis, kui teatavas linnas või selle ümbruskonnas on mitu lennujaama, neid lennujaamasid vastastikku asendatavateks. Vastupidi, komisjoni uuring näitas, et kliendid peavad suurt osa nendest lennujaamadest asendatavateks ja et asjaomaseid lähte- ja sihtpunktide paare tuleks paljude lennuliinide puhul määratleda pigem kui linnadevahelisi liine. Nii kvalitatiiv- kui ka kvantitatiivanalüüs kinnitasid lennujaamade asendatavust reisijate jaoks 18 lennuliinil 20st, kusjuures otsuses esitatakse üksnes linnadevaheliste liinide kattumised. Seetõttu on eri lennujaamade teenindamine käesoleval juhul vaid üks ühel turul konkureerivate lennuteenuste eristamise element ning see ei õigusta kahe turu kindlaksmääramist.

| 17. | Järgnevas tabelis esitatakse kokkuvõte linnapaaridest, mille asendatavust otsuses hinnatakse. Ainult Amsterdami ja Eindhoveni ning Nantes'i ja Rennes'i puhul näitas turu-uuring, et lennujaamad ei ole vastastikku asendatavad:
  Tabel 1
  Linnapaaride kindlaksmääramiseks oluliste lennujaamade loetelu







  Linn |
| --- | --- |
| Lennujaamad |
| London | Manchester | Milano |
| Stansted (STN) | Manchester (MAN) | Milano Linate (LIN) |
| Heathrow (LHR) | Liverpool (LPL) | Malpensa (MXP) |
| Gatwick (LGW) | Leeds-Bradford (LBA) | Bergamo (Orio al Serio) (BGY) |
| Luton (LTN) | | |
| London City (LCY) | | |
| Barcelona | Birmingham | Newcastle |
| Barcelona (BCN) | Birmingham International (BHX) | Newcastle (NCL) |
| Girona-Costa Brava (GRO) | East Midlands (EMA) | Durham Tees Valley (MME) |
| Reus (REU) | | |
| Glasgow | Pariis | Lyon |
| Glasgow International (GLA) | Paris Charles de Gaulle (CDG) | Lyon St Exupéry (LYS) |
| Prestwick (PIK) | Beauvais-Tillé (BVA) | Grenoble (GNB) |
| Toulouse | Nantes/Rennes | Brüssel |
| Toulouse Blagnac (TLS) | Rennes (RNS) | Bruxelles (BRU) |
| Carcassonne (CCF) | Nantes Atlantique (NTE) | Charleroi Brussels South (CRL) |
| Amsterdam | Frankfurt | Hamburg |
| Amsterdam-Schiphol (AMS) | Frankfurt International (FRA) | Hamburg (HAM) |
| Eindhoven (EIN) | Hahn (HHN) | Lübeck Blankensee (LBC) |
| Viin/Bratislava | Alicante | Bilbao |
| Wien Schwechat Internationella (VIE) | Alicante (ALC) | Bilbao Sondica (BIO) |
| Bratislava (BTS) | Murcia San Javier (MJV) | Vitoria (VIT) |
| Tenerife | Rooma | Veneetsia |
| Tenerife Norte Los Rodeos (TFN) | Rooma Ciampino (CIA) | Veneetsia (VCE) |
| Tenerife Sur Reina Sofia (TFS) | Rome Fiumicino (FCO) | Treviso (TSF) |
| Bologna | | |
| Bologna Guglielmo Marconi (BLQ) | | |
| Forlì (FRL) | | |

17.

Järgnevas tabelis esitatakse kokkuvõte linnapaaridest, mille asendatavust otsuses hinnatakse. Ainult Amsterdami ja Eindhoveni ning Nantes'i ja Rennes'i puhul näitas turu-uuring, et lennujaamad ei ole vastastikku asendatavad:

Tabel 1

Linnapaaride kindlaksmääramiseks oluliste lennujaamade loetelu

Linn

Lennujaamad

London

Manchester

Milano

Stansted (STN)

Manchester (MAN)

Milano Linate (LIN)

Heathrow (LHR)

Liverpool (LPL)

Malpensa (MXP)

Gatwick (LGW)

Leeds-Bradford (LBA)

Bergamo (Orio al Serio) (BGY)

Luton (LTN)

London City (LCY)

Barcelona

Birmingham

Newcastle

Barcelona (BCN)

Birmingham International (BHX)

Newcastle (NCL)

Girona-Costa Brava (GRO)

East Midlands (EMA)

Durham Tees Valley (MME)

Reus (REU)

Glasgow

Pariis

Lyon

Glasgow International (GLA)

Paris Charles de Gaulle (CDG)

Lyon St Exupéry (LYS)

Prestwick (PIK)

Beauvais-Tillé (BVA)

Grenoble (GNB)

Toulouse

Nantes/Rennes

Brüssel

Toulouse Blagnac (TLS)

Rennes (RNS)

Bruxelles (BRU)

Carcassonne (CCF)

Nantes Atlantique (NTE)

Charleroi Brussels South (CRL)

Amsterdam

Frankfurt

Hamburg

Amsterdam-Schiphol (AMS)

Frankfurt International (FRA)

Hamburg (HAM)

Eindhoven (EIN)

Hahn (HHN)

Lübeck Blankensee (LBC)

Viin/Bratislava

Alicante

Bilbao

Wien Schwechat Internationella (VIE)

Alicante (ALC)

Bilbao Sondica (BIO)

Bratislava (BTS)

Murcia San Javier (MJV)

Vitoria (VIT)

Tenerife

Rooma

Veneetsia

Tenerife Norte Los Rodeos (TFN)

Rooma Ciampino (CIA)

Veneetsia (VCE)

Tenerife Sur Reina Sofia (TFS)

Rome Fiumicino (FCO)

Treviso (TSF)

Bologna

Bologna Guglielmo Marconi (BLQ)

Forlì (FRL)

| 18. | Lisaks kinnitas turu-uuring seisukohta, et vahemaandumisega lennud või muud transpordiliigid ei asenda üldjuhul osapoolte kattuvatel lennuliinidel sooritatavaid otselendusid. Tehing mõjutab üksnes Euroopa-siseseid lende, mis on lühikese kestusega. Komisjon ei võtnud ka varem arvesse kõnealust liiki lennuliinidel sooritatavaid vahemaandumisega lende (mõne erandiga, mida tehti igal üksikul juhul eraldi). Pealegi, kuna käesolev juhtum on seotud peamiselt punktist punkti sõitvate reisijatega lendudel, kus ümberistumisvõimalus puudub (Ryanair) või on see piiratud (Aer Lingus), pakuvad vahemaandumisega lennud tarbijatele veelgi vähem huvi. Iirimaa geograafilise eripära tõttu ei ole muud transpordiliigid kättesaadavad (nt kiirrongid) või ei suuda need õhutranspordiga konkureerida (nt bussid ja parvlaevad). |
| --- | --- |

18.

Lisaks kinnitas turu-uuring seisukohta, et vahemaandumisega lennud või muud transpordiliigid ei asenda üldjuhul osapoolte kattuvatel lennuliinidel sooritatavaid otselendusid. Tehing mõjutab üksnes Euroopa-siseseid lende, mis on lühikese kestusega. Komisjon ei võtnud ka varem arvesse kõnealust liiki lennuliinidel sooritatavaid vahemaandumisega lende (mõne erandiga, mida tehti igal üksikul juhul eraldi). Pealegi, kuna käesolev juhtum on seotud peamiselt punktist punkti sõitvate reisijatega lendudel, kus ümberistumisvõimalus puudub (Ryanair) või on see piiratud (Aer Lingus), pakuvad vahemaandumisega lennud tarbijatele veelgi vähem huvi. Iirimaa geograafilise eripära tõttu ei ole muud transpordiliigid kättesaadavad (nt kiirrongid) või ei suuda need õhutranspordiga konkureerida (nt bussid ja parvlaevad).

| 19. | Ryanair märgib, et eelkõige peamiselt puhkereise teenindavatel lennuliinidel avaldavad osapoolte teenustele märkimisväärset konkurentsisurvet tšarterlennuettevõtjad. Turu-uuring ei kinnitanud siiski, et tšarterlennuettevõtjad avaldaksid osapooltele Iirimaa lennuliinidel olulisel määral survet. Komisjoni turu-uuring näitas, et erinevalt teistest riikidest pakuvad tšarterlennuettevõtjad Iirimaal üksnes väga väikese arvu selliseid istekohti, mida müüakse eraldi, mitte aga lõpptarbijatele pakutava puhkusepaketi osana. Lisaks on esitatud argumente selle poolt, et jätta arvesse võtmata tšarterlennuettevõtjate tegevus turul (eelkõige asjaolu, et nende teenus on erinev (tšarterlennu kohad müüakse Iirimaal valdavalt puhkusepaketi osana), et nad müüvad teistsuguste turustuskanalite kaudu (praktiliselt ainult reisikorraldajate kaudu), et nad on vähem paindlikud (tšarterlennuettevõtjad teenindavad reisijaid tavaliselt ainult nädalavahetustel ja seega ei ole nad nii paindlikud kui ettevõtjad, kes pakuvad lende terve nädala jooksul) ning et nende teenused on sageli hooajalise iseloomuga). Kuid isegi juhul kui puhkusepaketti mittekuuluvate kohtade müüki oleks võetud arvesse, ei oleks see müüdud kohtade väga piiratud arvu tõttu mõjutanud juhtumile antavat konkurentsihinnangut. |
| --- | --- |

19.

Ryanair märgib, et eelkõige peamiselt puhkereise teenindavatel lennuliinidel avaldavad osapoolte teenustele märkimisväärset konkurentsisurvet tšarterlennuettevõtjad. Turu-uuring ei kinnitanud siiski, et tšarterlennuettevõtjad avaldaksid osapooltele Iirimaa lennuliinidel olulisel määral survet. Komisjoni turu-uuring näitas, et erinevalt teistest riikidest pakuvad tšarterlennuettevõtjad Iirimaal üksnes väga väikese arvu selliseid istekohti, mida müüakse eraldi, mitte aga lõpptarbijatele pakutava puhkusepaketi osana. Lisaks on esitatud argumente selle poolt, et jätta arvesse võtmata tšarterlennuettevõtjate tegevus turul (eelkõige asjaolu, et nende teenus on erinev (tšarterlennu kohad müüakse Iirimaal valdavalt puhkusepaketi osana), et nad müüvad teistsuguste turustuskanalite kaudu (praktiliselt ainult reisikorraldajate kaudu), et nad on vähem paindlikud (tšarterlennuettevõtjad teenindavad reisijaid tavaliselt ainult nädalavahetustel ja seega ei ole nad nii paindlikud kui ettevõtjad, kes pakuvad lende terve nädala jooksul) ning et nende teenused on sageli hooajalise iseloomuga). Kuid isegi juhul kui puhkusepaketti mittekuuluvate kohtade müüki oleks võetud arvesse, ei oleks see müüdud kohtade väga piiratud arvu tõttu mõjutanud juhtumile antavat konkurentsihinnangut.

| 20. | Lisaks sellele on komisjon varem teinud vahet reisijatel, kelle jaoks olulisim tegur on aeg, ja reisijatel, kelle jaoks aeg ei ole olulisim tegur (teiste sõnadega ärikliente ja huvireisijaid). Käesoleva juhtumi turu-uuring kinnitas, et osapooled erinevad eelmistes juhtumites hinnatud võrgustikku kuuluvatest täisteenuseid pakkuvatest lennuettevõtjatest ning kõnealust erinevust arvestades ei ole põhjendatud käesolevas juhtumis eraldiseisvate turgude määratlemine. Isegi kui kõnealune tarbijate erinevus on olemas, siis ei ole käesoleval juhul võimalik määratleda kahte erinevat ja eraldiseisvat tarbijate rühma, kuna ühinevad lennuettevõtjad ei tee vahet nende kahe reisijatüübi vahel ning reisijad paiknevad pigem nende äärmuste vahel. Seetõttu ei ole määratletud eraldiseisvaid turge kõnealuste reisijarühmade puhul, kuigi konkurentsianalüüsis on võetud arvesse nende reisijate üldist osakaalu, kelle jaoks on aeg olulisem. |
| --- | --- |

20.

Lisaks sellele on komisjon varem teinud vahet reisijatel, kelle jaoks olulisim tegur on aeg, ja reisijatel, kelle jaoks aeg ei ole olulisim tegur (teiste sõnadega ärikliente ja huvireisijaid). Käesoleva juhtumi turu-uuring kinnitas, et osapooled erinevad eelmistes juhtumites hinnatud võrgustikku kuuluvatest täisteenuseid pakkuvatest lennuettevõtjatest ning kõnealust erinevust arvestades ei ole põhjendatud käesolevas juhtumis eraldiseisvate turgude määratlemine. Isegi kui kõnealune tarbijate erinevus on olemas, siis ei ole käesoleval juhul võimalik määratleda kahte erinevat ja eraldiseisvat tarbijate rühma, kuna ühinevad lennuettevõtjad ei tee vahet nende kahe reisijatüübi vahel ning reisijad paiknevad pigem nende äärmuste vahel. Seetõttu ei ole määratletud eraldiseisvaid turge kõnealuste reisijarühmade puhul, kuigi konkurentsianalüüsis on võetud arvesse nende reisijate üldist osakaalu, kelle jaoks on aeg olulisem.

| 21. | Selleks et hinnata, kas kaks lennujaama on klientide seisukohalt üksteisega asendatavad, toetus komisjon mitmele tõendusallikale:






  — | vahemaade ja sõiduaegade võrdlusaluseks võeti 100 km/h. Kõnealust võrdlusalust kasutati lähtepunktina ja seda tõlgendati, võttes arvesse asjaomase lennujaama eripära ja muid elemente; |
| --- | --- | --- |

21.

Selleks et hinnata, kas kaks lennujaama on klientide seisukohalt üksteisega asendatavad, toetus komisjon mitmele tõendusallikale:

—

vahemaade ja sõiduaegade võrdlusaluseks võeti 100 km/h. Kõnealust võrdlusalust kasutati lähtepunktina ja seda tõlgendati, võttes arvesse asjaomase lennujaama eripära ja muid elemente;

| — | seisukohad, mida konkurendid avaldasid ühinenud ettevõtjate kohta komisjoni turu-uuringu käigus. Enamik konkurente pidasid suuri ja teisejärgulisi lennujaamu üksteist asendatavateks reisijate puhul, kelle jaoks aeg ei ole oluline; |
| --- | --- |

—

seisukohad, mida konkurendid avaldasid ühinenud ettevõtjate kohta komisjoni turu-uuringu käigus. Enamik konkurente pidasid suuri ja teisejärgulisi lennujaamu üksteist asendatavateks reisijate puhul, kelle jaoks aeg ei ole oluline;

| — | lennujaamade ja liikmesriikide tsiviillennundusasutuste seisukohad, nagu need avaldati komisjoni uuringu käigus, ning kõnealuste asutuste kavandatavast tehingust sõltumatult koostatud aruannete tulemused; |
| --- | --- |

—

lennujaamade ja liikmesriikide tsiviillennundusasutuste seisukohad, nagu need avaldati komisjoni uuringu käigus, ning kõnealuste asutuste kavandatavast tehingust sõltumatult koostatud aruannete tulemused;

| — | vajaduse korral võttis komisjon arvesse ka asjaolu, et lennujaamad moodustavad nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) kohaselt nn lennujaamasüsteemi osa; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral võttis komisjon arvesse ka asjaolu, et lennujaamad moodustavad nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) kohaselt nn lennujaamasüsteemi osa;

| — | turustustavad ja eelkõige ka viis, kuidas Ryanair turustab oma teenuseid. Seejuures peetakse täiendavaks tõendiks asjaolu, et teatavaid lennujaamasid esitletakse konkreetset linna või linnastut teenindavate lennujaamadena, sest see on tegur, mida kliendid võtavad arvesse lennupileti ostmisel Interneti kaudu; |
| --- | --- |

—

turustustavad ja eelkõige ka viis, kuidas Ryanair turustab oma teenuseid. Seejuures peetakse täiendavaks tõendiks asjaolu, et teatavaid lennujaamasid esitletakse konkreetset linna või linnastut teenindavate lennujaamadena, sest see on tegur, mida kliendid võtavad arvesse lennupileti ostmisel Interneti kaudu;

| — | hinnanguline huvireisijate osakaal lennuliinil. Üldjuhul arvatakse, et huvireisijad on hinna suhtes tundlikumad. Neil on äriklientidega võrreldes suurem kalduvus valida pikem reisi kogukestvus, kui reisi kogukulu on madalam. Lennuliinidel, kus huvireisijate hinnanguline osakaal on sellest lähtuvalt suur, on mõistlik eeldada, et lennujaama asendatavuse määr on reisijate seisukohalt pigem suurem kui väiksem; |
| --- | --- |

—

hinnanguline huvireisijate osakaal lennuliinil. Üldjuhul arvatakse, et huvireisijad on hinna suhtes tundlikumad. Neil on äriklientidega võrreldes suurem kalduvus valida pikem reisi kogukestvus, kui reisi kogukulu on madalam. Lennuliinidel, kus huvireisijate hinnanguline osakaal on sellest lähtuvalt suur, on mõistlik eeldada, et lennujaama asendatavuse määr on reisijate seisukohalt pigem suurem kui väiksem;

| — | täiendavaks tõendiks peetakse seda, kas teisejärguliste lennujaamade ja teatud linnade vahel osutatakse veoteenuseid ja kas neid turustatakse Ryanairi enda veebilehe kaudu (teatavatel juhtudel korraldab nende osutamist Ryanair ise); |
| --- | --- |

—

täiendavaks tõendiks peetakse seda, kas teisejärguliste lennujaamade ja teatud linnade vahel osutatakse veoteenuseid ja kas neid turustatakse Ryanairi enda veebilehe kaudu (teatavatel juhtudel korraldab nende osutamist Ryanair ise);

| — | komisjoni hinnakorrelatsiooni analüüsi tulemused Dublinist väljuvate olemasolevate 17 linnapaari vaheliste lennuliinide kohta; |
| --- | --- |

—

komisjoni hinnakorrelatsiooni analüüsi tulemused Dublinist väljuvate olemasolevate 17 linnapaari vaheliste lennuliinide kohta;

| — | Dublini lennujaamas korraldatud tarbijaküsitlus, mis annab kaudseid tõendeid teatavate lennujaamapaaride vastastikuse asendatavuse kohta nõudluse poolelt vaadatuna. |
| --- | --- |

—

Dublini lennujaamas korraldatud tarbijaküsitlus, mis annab kaudseid tõendeid teatavate lennujaamapaaride vastastikuse asendatavuse kohta nõudluse poolelt vaadatuna.

| 22. | Eespool esitatud tõendite põhjal järeldatakse otsuses, et kavandatava tehingu hindamisel tähendab asjaomane turg reisijate regulaarsete liinilennuteenuste turgu. Kõnealuseid turgusid määratletakse lähte- ja sihtpunktil põhineva lähenemisviisi alusel, millest tulenevalt võib asjakohase lähte- ja sihtpunkti asjaolusid arvestades üks lähte- või sihtpunkt (liinivõrk) hõlmata kahte või enamat lennujaama. |
| --- | --- |

22.

Eespool esitatud tõendite põhjal järeldatakse otsuses, et kavandatava tehingu hindamisel tähendab asjaomane turg reisijate regulaarsete liinilennuteenuste turgu. Kõnealuseid turgusid määratletakse lähte- ja sihtpunktil põhineva lähenemisviisi alusel, millest tulenevalt võib asjakohase lähte- ja sihtpunkti asjaolusid arvestades üks lähte- või sihtpunkt (liinivõrk) hõlmata kahte või enamat lennujaama.

VI.   HINNANG KONKURENTSI KOHTA

| 23. | Otsuses rõhutatakse, et kavandatav tehing erineb eelmistest komisjoni poolt hinnatud õhutranspordi juhtumitest, sest mõlemad ühinevad osapooled on odavlennuettevõtjad, kelle tegevus on keskendunud Euroopa-sisesele liinilennuteenuste osutamisele. Pealegi ühineksid kahte lennuettevõtjat, kelle peamine tugipunkt on Dublini lennujaam, kus nende lendude arv moodustaks pärast ühinemist ligikaudu 80 % Euroopa lühimaaliikluse mahust. Selle tulemusena kattub Aer Linguse ja Ryanairi tegevus enneolematult suures osas lennuliinidest. |
| --- | --- |

23.

Otsuses rõhutatakse, et kavandatav tehing erineb eelmistest komisjoni poolt hinnatud õhutranspordi juhtumitest, sest mõlemad ühinevad osapooled on odavlennuettevõtjad, kelle tegevus on keskendunud Euroopa-sisesele liinilennuteenuste osutamisele. Pealegi ühineksid kahte lennuettevõtjat, kelle peamine tugipunkt on Dublini lennujaam, kus nende lendude arv moodustaks pärast ühinemist ligikaudu 80 % Euroopa lühimaaliikluse mahust. Selle tulemusena kattub Aer Linguse ja Ryanairi tegevus enneolematult suures osas lennuliinidest.

| 24. | Otsuses määratakse kindlaks 35 lennuliini, kus poolte tegevus kattub. Järgmises tabelis esitatakse ülevaade kõnealustest kattuvatest lennuliinidest koos poolte turuosadega ja nende praeguste konkurentidega:
  Tabel 2
  Lennuliinid, kus Ryanairi ja Aer Linguse tegevus kattub, ning ühinevate osapoolte ja nende konkurentide turuosad (4)











  Lennuliin | Ryanair | Aer Lingus | Kokku | Olemasolevad konkurendid | Osa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin–Alicante | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | [0–5 %] |
| Dublin–Barcelona | [40–50 %] | [30–40 %] | [70–80 %] | Iberia/Clickair | [20–30 %] |
| Dublin–Berliin | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Bilbao/Vitoria | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Birmingham | [60–70 %] | [30–40 %] | 100 % | | |
| Dublin–Bologna | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Brüssel | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Edinburgh | [70–80 %] | [20–30 %] | 100 % | | |
| Dublin–Faro | [40–50 %] | [50–60 %] | 100 % | | |
| Dublin–Frankfurt | [40–50 %] | [40–50 %] | [80–90 %] | Lufthansa | [10–20 %] |
| Dublin–Glasgow | [50–60 %] | [30–40 %] | [90–100 %] | Loganair | [0–10 %] |
| Dublin–Hamburg/Lübeck | [60–70 %] | [30–40 %] | 100 % | | |
| Dublin–Krakov | [30–40 %] | [40–50 %] | [70–80 %] | SkyEurope | [20–30 %] |
| Dublin–London | [40–50 %] | [30–40 %] | [70–80 %] | BMI | [10–20 %] |
| British Airways | [0–10 %] |
| CityJet | [0–10 %] |
| Dublin–Lyon | [30–40 %] | [60–70 %] | 100 % | | |
| Dublin–Madrid | [20–30 %] | [30–40 %] | [60–70 %] | Iberia | [30–40 %] |
| Dublin–Malaga | [30–40 %] | [60–70 %] | [90–100 %] | Spanair | [0–10 %] |
| Dublin–Manchester | [70–80 %] | [20–30 %] | [90–100 %] | Luxair | [0–10 %] |
| Dublin–Marseille | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Milano | [30–40 %] | [60–70 %] | 100 % | | |
| Dublin–Newcastle | [70–80 %] | [20–30 %] | 100 % | | |
| Dublin–Pariis | [40–50 %] | [30–40 %] | [80–90 %] | AF/CityJet | [10–20 %] |
| Dublin–Poznan | [60–70 %] | [30–40 %] | 100 % | | |
| Dublin–Riia | [40–50 %] | [20–30 %] | [70–80 %] | Air Baltic | [20–30 %] |
| Dublin–Rooma | [40–50 %] | [50–60 %] | 100 % | | |
| Dublin–Salzburg | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Sevilla | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Tenerife | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Dublin–Toulouse/Carcassonne | [60–70 %] | [30–40 %] | 100 % | | |
| Dublin–Veneetsia | [40–50 %] | [50–60 %] | 100 % | | |
| Dublin–Viin/Bratislava | [20–30 %] | [50–60 %] | [70–80 %] | SkyEurope | [20–30 %] |
| Austrian Airlines | [0–10 %] |
| Dublin–Varssavi | [30–40 %] | [30–40 %] | [60–70 %] | LOT | [10–20 %] |
| Norwegian Airline Shuttle | [10–20 %] |
| Shannon–London | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Cork–London | [50–60 %] | [40–50 %] | 100 % | | |
| Cork–Manchester | [40–50 %] | [10–20 %] | [60–70 %] | bmibaby | [30–40 %] |
| Aer Arann | [0–10 %] |

24.

Otsuses määratakse kindlaks 35 lennuliini, kus poolte tegevus kattub. Järgmises tabelis esitatakse ülevaade kõnealustest kattuvatest lennuliinidest koos poolte turuosadega ja nende praeguste konkurentidega:

Tabel 2

Lennuliinid, kus Ryanairi ja Aer Linguse tegevus kattub, ning ühinevate osapoolte ja nende konkurentide turuosad (4)

Lennuliin

Ryanair

Aer Lingus

Kokku

Olemasolevad konkurendid

Osa

Dublin–Alicante

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

[0–5 %]

Dublin–Barcelona

[40–50 %]

[30–40 %]

[70–80 %]

Iberia/Clickair

[20–30 %]

Dublin–Berliin

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Bilbao/Vitoria

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Birmingham

[60–70 %]

[30–40 %]

100 %

Dublin–Bologna

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Brüssel

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Edinburgh

[70–80 %]

[20–30 %]

100 %

Dublin–Faro

[40–50 %]

[50–60 %]

100 %

Dublin–Frankfurt

[40–50 %]

[40–50 %]

[80–90 %]

Lufthansa

[10–20 %]

Dublin–Glasgow

[50–60 %]

[30–40 %]

[90–100 %]

Loganair

[0–10 %]

Dublin–Hamburg/Lübeck

[60–70 %]

[30–40 %]

100 %

Dublin–Krakov

[30–40 %]

[40–50 %]

[70–80 %]

SkyEurope

[20–30 %]

Dublin–London

[40–50 %]

[30–40 %]

[70–80 %]

BMI

[10–20 %]

British Airways

[0–10 %]

CityJet

[0–10 %]

Dublin–Lyon

[30–40 %]

[60–70 %]

100 %

Dublin–Madrid

[20–30 %]

[30–40 %]

[60–70 %]

Iberia

[30–40 %]

Dublin–Malaga

[30–40 %]

[60–70 %]

[90–100 %]

Spanair

[0–10 %]

Dublin–Manchester

[70–80 %]

[20–30 %]

[90–100 %]

Luxair

[0–10 %]

Dublin–Marseille

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Milano

[30–40 %]

[60–70 %]

100 %

Dublin–Newcastle

[70–80 %]

[20–30 %]

100 %

Dublin–Pariis

[40–50 %]

[30–40 %]

[80–90 %]

AF/CityJet

[10–20 %]

Dublin–Poznan

[60–70 %]

[30–40 %]

100 %

Dublin–Riia

[40–50 %]

[20–30 %]

[70–80 %]

Air Baltic

[20–30 %]

Dublin–Rooma

[40–50 %]

[50–60 %]

100 %

Dublin–Salzburg

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Sevilla

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Tenerife

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Dublin–Toulouse/Carcassonne

[60–70 %]

[30–40 %]

100 %

Dublin–Veneetsia

[40–50 %]

[50–60 %]

100 %

Dublin–Viin/Bratislava

[20–30 %]

[50–60 %]

[70–80 %]

SkyEurope

[20–30 %]

Austrian Airlines

[0–10 %]

Dublin–Varssavi

[30–40 %]

[30–40 %]

[60–70 %]

LOT

[10–20 %]

Norwegian Airline Shuttle

[10–20 %]

Shannon–London

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Cork–London

[50–60 %]

[40–50 %]

100 %

Cork–Manchester

[40–50 %]

[10–20 %]

[60–70 %]

bmibaby

[30–40 %]

Aer Arann

[0–10 %]

| 25. | Tehing põhjustaks monopoolse seisundi tekke 22 lennuliinil ning väga suure ühise turuosa (üle 60 %) saavutamise 13 lennuliinil. |
| --- | --- |

25.

Tehing põhjustaks monopoolse seisundi tekke 22 lennuliinil ning väga suure ühise turuosa (üle 60 %) saavutamise 13 lennuliinil.

| 26. | Ryanair väidab enda kaitseks, et kaks ühinevat osapoolt ei ole üksteise kõige lähedasemad konkurendid, kuna nad on „põhimõtteliselt erinevad” ja „hõivavad nendel turgudel, kus nad tegutsevad, eri turuosi”. Lisaks väidab Ryanair, et tiheda liikluse tõttu lennujaamades puuduvad märkimisväärsed takistused turuletulekuks ning et ühinevad osapooled ei oma ainulaadset seisundit Dublinis ega kogu Iirimaal, mis takistaks konkureerivatel lennuettevõtjatel tulla asjaomastele turgudele või isegi rajada Iirimaale oma tugipunkti. |
| --- | --- |

26.

Ryanair väidab enda kaitseks, et kaks ühinevat osapoolt ei ole üksteise kõige lähedasemad konkurendid, kuna nad on „põhimõtteliselt erinevad” ja „hõivavad nendel turgudel, kus nad tegutsevad, eri turuosi”. Lisaks väidab Ryanair, et tiheda liikluse tõttu lennujaamades puuduvad märkimisväärsed takistused turuletulekuks ning et ühinevad osapooled ei oma ainulaadset seisundit Dublinis ega kogu Iirimaal, mis takistaks konkureerivatel lennuettevõtjatel tulla asjaomastele turgudele või isegi rajada Iirimaale oma tugipunkti.

| 27. | Lisaks väidab Ryanair, et on olemas mitu konkureerivat lennuettevõtjat, kes saaksid siseneda kattuvatele lennuliinidele, kui ühinenud ettevõtjad tõstaksid hindu. Tõepoolest, paljudel lennuliinidel, kus poolte ühine turuosa moodustab 100 %, on sihtlennujaamas potentsiaalsed konkurendid. Näiteks Berliinis baseeruvad lennuettevõtjad Air Berlin, Lufthansa, Germanwings ja easyJet. Sama olukord on Birminghamis lennuettevõtjate Flybe, BA, bmi, easyJeti ja teiste puhul. Ryanair väitel ei pea kõnealused potentsiaalsed konkurendid ühinenud ettevõtjatele tõhusate piirangute seadmiseks baseeruma Dublini lennujaamas, vaid võivad siseneda asjaomastele lennuliinidele kas oma olemasolevatest tugipunktidest Iirimaal mitteasuvas sihtlennujaamas või isegi üldse omamata tugipunkti lennuliini algus- või lõpp-punktis. Kuid nagu otsuses üksikasjalikumalt märgitud, ei kinnita komisjoni uuring, et kõnealused lennuettevõtjad kujutavad endast piirangut, mis on sama tugev kui poolte poolt üksteisele avaldatav piirang. |
| --- | --- |

27.

Lisaks väidab Ryanair, et on olemas mitu konkureerivat lennuettevõtjat, kes saaksid siseneda kattuvatele lennuliinidele, kui ühinenud ettevõtjad tõstaksid hindu. Tõepoolest, paljudel lennuliinidel, kus poolte ühine turuosa moodustab 100 %, on sihtlennujaamas potentsiaalsed konkurendid. Näiteks Berliinis baseeruvad lennuettevõtjad Air Berlin, Lufthansa, Germanwings ja easyJet. Sama olukord on Birminghamis lennuettevõtjate Flybe, BA, bmi, easyJeti ja teiste puhul. Ryanair väitel ei pea kõnealused potentsiaalsed konkurendid ühinenud ettevõtjatele tõhusate piirangute seadmiseks baseeruma Dublini lennujaamas, vaid võivad siseneda asjaomastele lennuliinidele kas oma olemasolevatest tugipunktidest Iirimaal mitteasuvas sihtlennujaamas või isegi üldse omamata tugipunkti lennuliini algus- või lõpp-punktis. Kuid nagu otsuses üksikasjalikumalt märgitud, ei kinnita komisjoni uuring, et kõnealused lennuettevõtjad kujutavad endast piirangut, mis on sama tugev kui poolte poolt üksteisele avaldatav piirang.

Ühinemisega kaob senine konkurents Iirimaa lennuliine teenindava kahe peamise konkurendi vahel

| 28. | Hoolimata sellest, et Aer Lingus on endine Iirimaa riiklik lennufirma, rakendas ta ümberkorralduskava ja muutis oluliselt oma ärimudelit ning muutus odavlennuettevõtjaks, kes on keskendunud punktist punkti lennuteenuste osutamisele lühimaalendudel. Aer Linguse pileti põhihinnas sisalduvad teenused vastavad üldjoontes Ryanairi põhihinnas sisalduvatele teenustele. Kuigi lennuettevõtjate pakutavad teenused erinevad siiani mõnevõrra üksteisest, mis kajastub ka erinevas piletihinnas, kujutavad Ryanair ja Aer Lingus teineteisele siiski tõhusat konkurentsipiirangut. Vastupidi, turu-uuring kinnitas, et lennuliinidel, kus tegutsevad mõlemad ettevõtjad, võtavad mõlemad pooled arvesse teise poole piletihindu ja pakutavaid teenuseid ning kohandavad vastavalt sellele oma tegevust ja piletihindu. Enamik kattuvatel lennuliinidel tegutsevatest konkurentidest on kas võrgustikku kuuluvad täisteenuseid pakkuvad lennuettevõtjad (nt Lufthansa, Air France/CityJet, Iberia, BMI) või sageli oma tegevuses äriklientidele keskenduvad väiksemad piirkondlikud lennuettevõtjad (nt Loganair, Luxair või Dublinis asuv Aer Arann), keda ei saa pidada poolte lähedasteks konkurentideks. Lisaks näitas kattuvaid lennuliine käsitlev tarbijaküsitlus, et reisijate arvates on pooled omavahel rohkem asendatavad kui teiste lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

28.

Hoolimata sellest, et Aer Lingus on endine Iirimaa riiklik lennufirma, rakendas ta ümberkorralduskava ja muutis oluliselt oma ärimudelit ning muutus odavlennuettevõtjaks, kes on keskendunud punktist punkti lennuteenuste osutamisele lühimaalendudel. Aer Linguse pileti põhihinnas sisalduvad teenused vastavad üldjoontes Ryanairi põhihinnas sisalduvatele teenustele. Kuigi lennuettevõtjate pakutavad teenused erinevad siiani mõnevõrra üksteisest, mis kajastub ka erinevas piletihinnas, kujutavad Ryanair ja Aer Lingus teineteisele siiski tõhusat konkurentsipiirangut. Vastupidi, turu-uuring kinnitas, et lennuliinidel, kus tegutsevad mõlemad ettevõtjad, võtavad mõlemad pooled arvesse teise poole piletihindu ja pakutavaid teenuseid ning kohandavad vastavalt sellele oma tegevust ja piletihindu. Enamik kattuvatel lennuliinidel tegutsevatest konkurentidest on kas võrgustikku kuuluvad täisteenuseid pakkuvad lennuettevõtjad (nt Lufthansa, Air France/CityJet, Iberia, BMI) või sageli oma tegevuses äriklientidele keskenduvad väiksemad piirkondlikud lennuettevõtjad (nt Loganair, Luxair või Dublinis asuv Aer Arann), keda ei saa pidada poolte lähedasteks konkurentideks. Lisaks näitas kattuvaid lennuliine käsitlev tarbijaküsitlus, et reisijate arvates on pooled omavahel rohkem asendatavad kui teiste lennuettevõtjatega.

| 29. | Seega kinnitas uuring, et ühinevate osapoolte teenused reisijate õhutransporditeenuste turul on vastastikku hästi asendatavad ning et Ryanairi ja Aer Linguse vahel on tugev konkurents Iirimaalt väljuvate ja sinna suunduvate lendude sihtpunktide, mahu, sõiduplaanide, hindade ja teenuste osas. Nimelt leidis komisjon, et nii Aer Lingus kui ka Ryanair järgivad täpselt üksteise käitumist. Täpsemalt öeldes kasutavad nad spetsiaalseid arvutiprogramme, et jälgida oma piletihindasid, ning kohandavad tulujuhtimissüsteemides oma lendude mahtu ja vähendavad hindasid vastavalt oma peamise konkurendi käitumisele. Kui lennupiletite müük on prognoositust väiksem (nt teise poole madalamate hindade või reklaami tõttu), siis püüavad mõlema ettevõtja analüütikud stimuleerida nõudlust, tehes seda tavaliselt odavamate istekohtade arvu suurendamise teel. Seda kinnitab asjaolu, et turunduskampaaniates toovad mõlemad ettevõtjad oma põhiargumendiks madalad hinnad ja esitavad tihti omavahelise võrdluse. Seega kõrvaldaks kavandatav tehing olulise pooltevahelise konkurentsi mitmel lennuliinil, kus nende tegevus kattub, mis tooks kaasa kõrgemad hinnad. Seda kinnitab ka komisjoni kvantitatiivanalüüs, kus esitatakse tõendeid mõju kohta, mis Ryanairil on Aer Linguse piletihindadele. |
| --- | --- |

29.

Seega kinnitas uuring, et ühinevate osapoolte teenused reisijate õhutransporditeenuste turul on vastastikku hästi asendatavad ning et Ryanairi ja Aer Linguse vahel on tugev konkurents Iirimaalt väljuvate ja sinna suunduvate lendude sihtpunktide, mahu, sõiduplaanide, hindade ja teenuste osas. Nimelt leidis komisjon, et nii Aer Lingus kui ka Ryanair järgivad täpselt üksteise käitumist. Täpsemalt öeldes kasutavad nad spetsiaalseid arvutiprogramme, et jälgida oma piletihindasid, ning kohandavad tulujuhtimissüsteemides oma lendude mahtu ja vähendavad hindasid vastavalt oma peamise konkurendi käitumisele. Kui lennupiletite müük on prognoositust väiksem (nt teise poole madalamate hindade või reklaami tõttu), siis püüavad mõlema ettevõtja analüütikud stimuleerida nõudlust, tehes seda tavaliselt odavamate istekohtade arvu suurendamise teel. Seda kinnitab asjaolu, et turunduskampaaniates toovad mõlemad ettevõtjad oma põhiargumendiks madalad hinnad ja esitavad tihti omavahelise võrdluse. Seega kõrvaldaks kavandatav tehing olulise pooltevahelise konkurentsi mitmel lennuliinil, kus nende tegevus kattub, mis tooks kaasa kõrgemad hinnad. Seda kinnitab ka komisjoni kvantitatiivanalüüs, kus esitatakse tõendeid mõju kohta, mis Ryanairil on Aer Linguse piletihindadele.

| 30. | Lisaks konkureerimisele kattuvatel otseliinidel rõhutatakse otsuses asjaolu, et mõlemad lennuettevõtjad baseeruvad samas lennujaamas ja et see on viinud dünaamiliste konkurentsitingimuste tekkeni, kus mõlemad lennuettevõtjad sisenevad sageli uutele lennuliinidele ja väljuvad sealt. Seega kaotab tehing nii tegeliku pooltevahelise konkurentsi praegustel kattuvatel liinidel kui kõrvaldab Ryanairi ja Aer Linguse kui kõige tõenäolisemad võimalikud sisenejad nendele olemasolevatele Iirimaalt väljuvatele ja sinna suunduvatele lennuliinidele, mida praegu teenindab ainult üks pooltest. |
| --- | --- |

30.

Lisaks konkureerimisele kattuvatel otseliinidel rõhutatakse otsuses asjaolu, et mõlemad lennuettevõtjad baseeruvad samas lennujaamas ja et see on viinud dünaamiliste konkurentsitingimuste tekkeni, kus mõlemad lennuettevõtjad sisenevad sageli uutele lennuliinidele ja väljuvad sealt. Seega kaotab tehing nii tegeliku pooltevahelise konkurentsi praegustel kattuvatel liinidel kui kõrvaldab Ryanairi ja Aer Linguse kui kõige tõenäolisemad võimalikud sisenejad nendele olemasolevatele Iirimaalt väljuvatele ja sinna suunduvatele lennuliinidele, mida praegu teenindab ainult üks pooltest.

Takistused sisenemisel turule, kus domineerib ühinemisel tekkinud ettevõtja, on suured

| 31. | Komisjoni uuring kinnitas märkimisväärsete turuletuleku takistuste olemasolu, mis raskendavad uute lennuettevõtjate sisenemist lennuliinidele, kus ühinevate osapoolte tegevus kattub. Kõnealused turuletuleku takistused on seotud eelkõige: i) ebasoodsa olukorraga — laiahaardelise tegevuse (tugipunkti) puudumine Dublinis, ii) uue konkurendi kantavate märkimisväärsete kulude ja riskidega seoses sisenemisega turule, mida juba teenindab kaks tugevat lennuettevõtjat, kellel on eelkõige Iirimaal üldiselt tuntud kaubamärgid, iii) Ryanairi mainega reageerida uutele turule sisenejatele agressiivselt, iv) mahupiirangutega Dublini lennujaamas ja ka mõnes sihtlennujaamas. |
| --- | --- |

31.

Komisjoni uuring kinnitas märkimisväärsete turuletuleku takistuste olemasolu, mis raskendavad uute lennuettevõtjate sisenemist lennuliinidele, kus ühinevate osapoolte tegevus kattub. Kõnealused turuletuleku takistused on seotud eelkõige: i) ebasoodsa olukorraga — laiahaardelise tegevuse (tugipunkti) puudumine Dublinis, ii) uue konkurendi kantavate märkimisväärsete kulude ja riskidega seoses sisenemisega turule, mida juba teenindab kaks tugevat lennuettevõtjat, kellel on eelkõige Iirimaal üldiselt tuntud kaubamärgid, iii) Ryanairi mainega reageerida uutele turule sisenejatele agressiivselt, iv) mahupiirangutega Dublini lennujaamas ja ka mõnes sihtlennujaamas.

| 32. | Otsuses esitatakse mitu tõendit, mis kinnitavad, et tugev tugipunkt Dublinis annab märkimisväärseid kulueeliseid ja paindlikkuse igale lennuettevõtjale, kes tegutseb Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel. Seetõttu nõrgendaks Ryanairi peamise Dublinis (ning vähemal määral Corkis ja Shannonis) baseeruva tegeliku või potentsiaalse konkurendi kõrvaldamine paratamatult Ryanairile Iirimaa lennuliinidel avaldatavat konkurentsisurvet. Ükski teine lennuettevõtja ei saaks tõhusalt asendada paindlikku ja kulutõhusat Aer Lingust mitmel Iirimaalt väljuval ja sinna suunduval lennuliinil. Iga uus turuletulija puutuks kokku tugeva ja ühinemisel tekkinud märkimisväärse kulueelisega ettevõttega, kes suudaks kiiresti reageerida mistahes Iirimaalt väljuva ja sinna suunduva lennuliini avamisele. Tuleb siiski tunnistada, et sihtlennujaamas baseeruvatel lennuettevõtjatel oleks sellel konkreetsel lennuliinil samaväärne põhieelis. Kuid kõnealused lennuettevõtjad puutuvad kokku muude uuringus kindlaksmääratud turuletuleku takistustega ning nagu osutatud allpool, ei viita miski sellele, et keegi neist oleks tõenäoline turuletulija, kes avaldaks ühinemisel tekkinud ettevõtjale piisavat konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

32.

Otsuses esitatakse mitu tõendit, mis kinnitavad, et tugev tugipunkt Dublinis annab märkimisväärseid kulueeliseid ja paindlikkuse igale lennuettevõtjale, kes tegutseb Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel. Seetõttu nõrgendaks Ryanairi peamise Dublinis (ning vähemal määral Corkis ja Shannonis) baseeruva tegeliku või potentsiaalse konkurendi kõrvaldamine paratamatult Ryanairile Iirimaa lennuliinidel avaldatavat konkurentsisurvet. Ükski teine lennuettevõtja ei saaks tõhusalt asendada paindlikku ja kulutõhusat Aer Lingust mitmel Iirimaalt väljuval ja sinna suunduval lennuliinil. Iga uus turuletulija puutuks kokku tugeva ja ühinemisel tekkinud märkimisväärse kulueelisega ettevõttega, kes suudaks kiiresti reageerida mistahes Iirimaalt väljuva ja sinna suunduva lennuliini avamisele. Tuleb siiski tunnistada, et sihtlennujaamas baseeruvatel lennuettevõtjatel oleks sellel konkreetsel lennuliinil samaväärne põhieelis. Kuid kõnealused lennuettevõtjad puutuvad kokku muude uuringus kindlaksmääratud turuletuleku takistustega ning nagu osutatud allpool, ei viita miski sellele, et keegi neist oleks tõenäoline turuletulija, kes avaldaks ühinemisel tekkinud ettevõtjale piisavat konkurentsisurvet.

| 33. | Märkimisväärsed turule sisenemise kulud ja riskid on seotud asjaoluga, et Iirimaalt väljuvaid ja sinna suunduvaid Euroopa-siseseid lende valitsevad Ryanair ja Aer Lingus, kellel on laialdaselt tunnustatud kaubamärgid ja palju lennuliine. Konkureerimine kahe kõnealuse laialdaselt tunnustatud kaubamärgiga raskendab võimalike turule sisenejate väitel oluliselt konkureerimist, võrreldes muude riikidega, kus ei ole kahte suurte tugipunktidega laialdaselt tunnustatud odavlennuettevõtjat. Lisaks sellele on paljudel kattuvatel lennuliinidel Iirimaalt pärit reisijate osakaal märkimisväärselt suur. Seetõttu peaks iga uus turuletulija investeerima olulisel määral oma teenuste turustamisse ja reklaami Iirimaal. Otsuses tuuakse mitu näidet Ryanairi agressiivse reaktsiooni kohta uute Iirimaa turule sisenejate suhtes. Näiteks püüdis easyJet siseneda 2005. aastal kolmele Londonist väljuvale ja kolme piirkondlikku Iirimaa lennujaama suunduvale lennuliinile. Ryanair reageeris viivitamata, vähendades piletihindasid ja suurendades lendude mahtu, et tõrjuda easyJet Iirimaa turult välja. Sellest tulenevalt märkisid mitmed konkureerivad lennuettevõtjad, et võttes arvesse Iirimaa turu piiratud mahtu ja sinna sisenemisega seotud investeeringuid ja riske, on neil paremad võimalused mujal Euroopas. |
| --- | --- |

33.

Märkimisväärsed turule sisenemise kulud ja riskid on seotud asjaoluga, et Iirimaalt väljuvaid ja sinna suunduvaid Euroopa-siseseid lende valitsevad Ryanair ja Aer Lingus, kellel on laialdaselt tunnustatud kaubamärgid ja palju lennuliine. Konkureerimine kahe kõnealuse laialdaselt tunnustatud kaubamärgiga raskendab võimalike turule sisenejate väitel oluliselt konkureerimist, võrreldes muude riikidega, kus ei ole kahte suurte tugipunktidega laialdaselt tunnustatud odavlennuettevõtjat. Lisaks sellele on paljudel kattuvatel lennuliinidel Iirimaalt pärit reisijate osakaal märkimisväärselt suur. Seetõttu peaks iga uus turuletulija investeerima olulisel määral oma teenuste turustamisse ja reklaami Iirimaal. Otsuses tuuakse mitu näidet Ryanairi agressiivse reaktsiooni kohta uute Iirimaa turule sisenejate suhtes. Näiteks püüdis easyJet siseneda 2005. aastal kolmele Londonist väljuvale ja kolme piirkondlikku Iirimaa lennujaama suunduvale lennuliinile. Ryanair reageeris viivitamata, vähendades piletihindasid ja suurendades lendude mahtu, et tõrjuda easyJet Iirimaa turult välja. Sellest tulenevalt märkisid mitmed konkureerivad lennuettevõtjad, et võttes arvesse Iirimaa turu piiratud mahtu ja sinna sisenemisega seotud investeeringuid ja riske, on neil paremad võimalused mujal Euroopas.

| 34. | Teenindusaegadele kehtestatud mahupiirangutega seoses rõhutatakse otsuses (vastupidi eelmistele ühinemist käsitlevatele õhutranspordi valdkonna juhtumitele), et kuigi nad on olulised, on nad üksnes osa turuletuleku üldtakistusest. Mahupiirangud on Dublini lennujaamas kehtestatud ainult tipptundideks. Kuid hoolimata sellest, et Dublini lennujaam on ummistunud ainult osaliselt, takistab see võimalikel turuletulijatel tõhusalt konkureerida Aer Linguse ja Ryanairiga eelkõige nendel lennuliinidel, kus on nõutavad tipptunde hõlmavad suure sagedusega teenused. Lisaks sellele toovad ummikud sihtlennujaamades (eelkõige Londoni, Pariisi, Frankfurti või Milano lennujaamades) mitmel kõnealusel lennuliinil samuti kaasa turuletuleku takistuse nendele lennuettevõtjatele, kes pakkumise poolest tulenevatel põhjustel ei saa tõhusalt kasutada ühtegi võimalikku asenduslennujaama (nagu nt Paris-Beauvais' või Frankfurt-Hahni lennujaama). Lisaks toob piiratud maht Dublinis (kus enamiku hommikustest teenindusaegadest kasutavad ühinevad ettevõtjad) kaasa märkimisväärseid takistusi teisele konkureerivale lennuettevõtjale, kes tahab suurema esindatuse eesmärgil luua Dublini lennujaamas tugipunkti. |
| --- | --- |

34.

Teenindusaegadele kehtestatud mahupiirangutega seoses rõhutatakse otsuses (vastupidi eelmistele ühinemist käsitlevatele õhutranspordi valdkonna juhtumitele), et kuigi nad on olulised, on nad üksnes osa turuletuleku üldtakistusest. Mahupiirangud on Dublini lennujaamas kehtestatud ainult tipptundideks. Kuid hoolimata sellest, et Dublini lennujaam on ummistunud ainult osaliselt, takistab see võimalikel turuletulijatel tõhusalt konkureerida Aer Linguse ja Ryanairiga eelkõige nendel lennuliinidel, kus on nõutavad tipptunde hõlmavad suure sagedusega teenused. Lisaks sellele toovad ummikud sihtlennujaamades (eelkõige Londoni, Pariisi, Frankfurti või Milano lennujaamades) mitmel kõnealusel lennuliinil samuti kaasa turuletuleku takistuse nendele lennuettevõtjatele, kes pakkumise poolest tulenevatel põhjustel ei saa tõhusalt kasutada ühtegi võimalikku asenduslennujaama (nagu nt Paris-Beauvais' või Frankfurt-Hahni lennujaama). Lisaks toob piiratud maht Dublinis (kus enamiku hommikustest teenindusaegadest kasutavad ühinevad ettevõtjad) kaasa märkimisväärseid takistusi teisele konkureerivale lennuettevõtjale, kes tahab suurema esindatuse eesmärgil luua Dublini lennujaamas tugipunkti.

On ebatõenäoline, et konkurendid taastavad tehingu tõttu kaduva konkurentsi

| 35. | Arvestades eespool kirjeldatud turuletuleku takistusi, keskenduti komisjoni turu-uuringus edaspidi nende lennuettevõtjate kindlakstegemisele, kellel oleks võime ja motivatsioon siseneda kattuvatele lennuliinidele ja avaldada ühinevatele ettevõtjatele tõhusat konkurentsisurvet. Otsuses hinnati seda, kui suur stiimul konkureerida otse Ryanair/Aer Lingusega pärast nende ühinemist võib üksikutel konkurentidel olla juhul, kui hinnad tõusevad. |
| --- | --- |

35.

Arvestades eespool kirjeldatud turuletuleku takistusi, keskenduti komisjoni turu-uuringus edaspidi nende lennuettevõtjate kindlakstegemisele, kellel oleks võime ja motivatsioon siseneda kattuvatele lennuliinidele ja avaldada ühinevatele ettevõtjatele tõhusat konkurentsisurvet. Otsuses hinnati seda, kui suur stiimul konkureerida otse Ryanair/Aer Lingusega pärast nende ühinemist võib üksikutel konkurentidel olla juhul, kui hinnad tõusevad.

| 36. | Otsuses üksikasjalikumalt analüüsitud potentsiaalsete turuletulijate hulka kuuluvad Air France/CityJet, Aer Arann, easyJet, British Airways, bmi/bmibaby, Flybe/BA Connect, SkyEurope, Air Berlin ja Clickair. Enamik kõnealustest lennuettevõtjatest osutas turu-uuringu raames ja küsitluse käigus eespool kirjeldatud turuletuleku takistustele ja raskustele, millega nad puutuksid kokku, kui nad sisenevad turule, kus on tugeval positsioonil ühinemisel tekkinud ettevõtja. Otsuses märgitakse, et üheltki lennuettevõtjalt ei saa eeldada, et ta hakkab tugevamalt konkureerima Ryanair/Aer Lingusega, avaldades ühinemisel tekkinud ettevõtjale sellist konkurentsisurvet, mis on võrreldav Ryanairi ja Aer Linguse poolt praegu üksteisele avaldatava survega. |
| --- | --- |

36.

Otsuses üksikasjalikumalt analüüsitud potentsiaalsete turuletulijate hulka kuuluvad Air France/CityJet, Aer Arann, easyJet, British Airways, bmi/bmibaby, Flybe/BA Connect, SkyEurope, Air Berlin ja Clickair. Enamik kõnealustest lennuettevõtjatest osutas turu-uuringu raames ja küsitluse käigus eespool kirjeldatud turuletuleku takistustele ja raskustele, millega nad puutuksid kokku, kui nad sisenevad turule, kus on tugeval positsioonil ühinemisel tekkinud ettevõtja. Otsuses märgitakse, et üheltki lennuettevõtjalt ei saa eeldada, et ta hakkab tugevamalt konkureerima Ryanair/Aer Lingusega, avaldades ühinemisel tekkinud ettevõtjale sellist konkurentsisurvet, mis on võrreldav Ryanairi ja Aer Linguse poolt praegu üksteisele avaldatava survega.

| 37. | Seetõttu ei leidnud turu-uuringus kinnitust, et võimalik sisenemine üksikutele kattuvatele lennuliinidele või neil tegevuse laiendamine oleks tõenäoline, õigeaegne ja piisav selleks, et avaldada konkurentsisurvet ühinemisel tekkinud ettevõtjale, korvates seeläbi Ryanairi ja Aer Linguse vahelise konkurentsi kadumise kõnealusel lennuliinil. |
| --- | --- |

37.

Seetõttu ei leidnud turu-uuringus kinnitust, et võimalik sisenemine üksikutele kattuvatele lennuliinidele või neil tegevuse laiendamine oleks tõenäoline, õigeaegne ja piisav selleks, et avaldada konkurentsisurvet ühinemisel tekkinud ettevõtjale, korvates seeläbi Ryanairi ja Aer Linguse vahelise konkurentsi kadumise kõnealusel lennuliinil.

Järeldus

| 38. | Otsuses järeldatakse, et tehing kahjustab olulisel määral tõhusat konkurentsi mitmel Iirimaalt väljuval ja sinna suunduval lennuliinil. |
| --- | --- |

38.

Otsuses järeldatakse, et tehing kahjustab olulisel määral tõhusat konkurentsi mitmel Iirimaalt väljuval ja sinna suunduval lennuliinil.

Tõhususel põhinev kaitse

| 39. | Ryanair väidab, et kavandatav ühinemine ei tekita konkurentsiprobleeme. Ta leiab, et isegi kui ühinemine tekitaks konkurentsiprobleeme, ei avaldaks ühinemine ühepoolset mõju tõhususe kasvu ja ettevõtja erilise ärimudeli tõttu. Väidetav tõhususe kasv tuleneks põhiliselt Ryanairi madalate kuludega ärimudeli ja juhtimisoskuste rakendamises Aer Linguses. Ryanairi väitel võimaldab see vähendada Aer Linguse tegevuskulusid Ryanairi taseme lähedale. Kõnealune väidetav tõhususe kasv tuleneks lennukite omamiskulude, maapealse teeninduse kulude, personalikulude, hoolduskulude, lennujaamamaksudega seonduvate kulude, täiendava piletimüügi ja piletite levitamisega seotud kulude kokkuhoiust. |
| --- | --- |

39.

Ryanair väidab, et kavandatav ühinemine ei tekita konkurentsiprobleeme. Ta leiab, et isegi kui ühinemine tekitaks konkurentsiprobleeme, ei avaldaks ühinemine ühepoolset mõju tõhususe kasvu ja ettevõtja erilise ärimudeli tõttu. Väidetav tõhususe kasv tuleneks põhiliselt Ryanairi madalate kuludega ärimudeli ja juhtimisoskuste rakendamises Aer Linguses. Ryanairi väitel võimaldab see vähendada Aer Linguse tegevuskulusid Ryanairi taseme lähedale. Kõnealune väidetav tõhususe kasv tuleneks lennukite omamiskulude, maapealse teeninduse kulude, personalikulude, hoolduskulude, lennujaamamaksudega seonduvate kulude, täiendava piletimüügi ja piletite levitamisega seotud kulude kokkuhoiust.

| 40. | Ryanair kinnitab, et kõnealust tõhususe kasvu ei saa saavutada mistahes muu alternatiivse tehinguga ning ka ühinevad ettevõtjad eraldi ei oleks nii tõhusad. Ta väidab, et tõhususe kasvust saavad kasu tarbijad alanenud piletihindade näol. Lisaks väidab ta, et väidetav kulude kokkuhoid ei mõjuta mingil viisil Aer Linguse teenuste kvaliteeti (mis hoopis paraneb). |
| --- | --- |

40.

Ryanair kinnitab, et kõnealust tõhususe kasvu ei saa saavutada mistahes muu alternatiivse tehinguga ning ka ühinevad ettevõtjad eraldi ei oleks nii tõhusad. Ta väidab, et tõhususe kasvust saavad kasu tarbijad alanenud piletihindade näol. Lisaks väidab ta, et väidetav kulude kokkuhoid ei mõjuta mingil viisil Aer Linguse teenuste kvaliteeti (mis hoopis paraneb).

| 41. | Põhimõtted, millest komisjon lähtub tõhususe kasvu hindamisel, on sätestatud ühinemismääruse (5) põhjenduses 29 ja komisjoni horisontaalsete ühinemiste suunistes. (6) Komisjoni arvates tasakaalustab tõhususe kasv tarbijatele avalduvat ühinemise negatiivset mõju, kui see on kontrollitav (st põhjendatud, mõõdetav ning vajadusel siseuuringule ja dokumentidele tuginev), kui see on tõenäoliselt tarbijate huvides ning seda ei ole kavandatavast koondumisest vähem konkurentsivastasel teel võimalik samal määral saavutada (ühinemispõhisus). Kolm nimetatud tingimust — kontrollitavus, ühinemispõhisus ja kasu tarbijatele — on kumulatiivsed. |
| --- | --- |

41.

Põhimõtted, millest komisjon lähtub tõhususe kasvu hindamisel, on sätestatud ühinemismääruse (5) põhjenduses 29 ja komisjoni horisontaalsete ühinemiste suunistes. (6) Komisjoni arvates tasakaalustab tõhususe kasv tarbijatele avalduvat ühinemise negatiivset mõju, kui see on kontrollitav (st põhjendatud, mõõdetav ning vajadusel siseuuringule ja dokumentidele tuginev), kui see on tõenäoliselt tarbijate huvides ning seda ei ole kavandatavast koondumisest vähem konkurentsivastasel teel võimalik samal määral saavutada (ühinemispõhisus). Kolm nimetatud tingimust — kontrollitavus, ühinemispõhisus ja kasu tarbijatele — on kumulatiivsed.

| 42. | Otsuses sätestatakse, et Ryanairi väidetav tõhususe kasv ei ole kontrollitav, sest see koosneb põhiliselt üldisest väitest, et Ryanair saab viia oma ärimudeli, eelkõige sellega seotud kulude taseme, üle Aer Lingusesse, ning selles ei võeta piisaval määral arvesse viimase toodete omaduste taseme ja tulu vähenemist. Otsuses leitakse, et mitmed Ryanairi tõhususe kasvu väited toetuvad väga optimistlikele oletustele, mida ei saa sõltumatult kontrollida. Seetõttu ei vasta Ryanairi väidetav tõhususe kasv juba esimesele horisontaalsete ühinemiste suunistes sätestatud kumulatiivsele tingimusele. Täielikkuse huvides sisaldab otsus ka hinnangut Ryanairi väidetava tõhususe kasvu ühinemispõhisuse ja võimaliku tarbijakasu kohta. |
| --- | --- |

42.

Otsuses sätestatakse, et Ryanairi väidetav tõhususe kasv ei ole kontrollitav, sest see koosneb põhiliselt üldisest väitest, et Ryanair saab viia oma ärimudeli, eelkõige sellega seotud kulude taseme, üle Aer Lingusesse, ning selles ei võeta piisaval määral arvesse viimase toodete omaduste taseme ja tulu vähenemist. Otsuses leitakse, et mitmed Ryanairi tõhususe kasvu väited toetuvad väga optimistlikele oletustele, mida ei saa sõltumatult kontrollida. Seetõttu ei vasta Ryanairi väidetav tõhususe kasv juba esimesele horisontaalsete ühinemiste suunistes sätestatud kumulatiivsele tingimusele. Täielikkuse huvides sisaldab otsus ka hinnangut Ryanairi väidetava tõhususe kasvu ühinemispõhisuse ja võimaliku tarbijakasu kohta.

| 43. | Otsuses järeldatakse tõhususe kasvu kohta, et Ryanairi väited ei ole kontrollitavad ega põhine kõnelusel ühinemisel. Isegi kui mõlemad tingimused oleksid täidetud, mõjutaks tõhususe kasv Aer Linguse püsikulusid (lennuki käitamisega seotud kulusid), mille tõttu ei ole kindel, et tarbijad saavad kasvust kasu. Lõpetuseks osutatakse otsuses horisontaalsete ühinemiste suunistele, väites, et on äärmiselt ebatõenäoline, et ühinemist, mis toob kaasa monopoolsele läheneva turuseisundi või samalaadse turuvõimu taseme, saab kuulutada ühisturuga kokkusobivaks põhjusel, et tõhususe kasvust piisaks võimalike konkurentsivastaste mõjude korvamiseks. |
| --- | --- |

43.

Otsuses järeldatakse tõhususe kasvu kohta, et Ryanairi väited ei ole kontrollitavad ega põhine kõnelusel ühinemisel. Isegi kui mõlemad tingimused oleksid täidetud, mõjutaks tõhususe kasv Aer Linguse püsikulusid (lennuki käitamisega seotud kulusid), mille tõttu ei ole kindel, et tarbijad saavad kasvust kasu. Lõpetuseks osutatakse otsuses horisontaalsete ühinemiste suunistele, väites, et on äärmiselt ebatõenäoline, et ühinemist, mis toob kaasa monopoolsele läheneva turuseisundi või samalaadse turuvõimu taseme, saab kuulutada ühisturuga kokkusobivaks põhjusel, et tõhususe kasvust piisaks võimalike konkurentsivastaste mõjude korvamiseks.

VII.   KAVANDATAVAD KOHUSTUSED

| 44. | 17. aprillil 2007. aastal pakkus Ryanair koos vastustega vastuväidetele välja kohustused, mida ta on nõus võtma, et kõrvaldada vastuväites tuvastatud konkurentsiprobleemid (esialgsed II etapi kohustused). Pärast 26. aprillil 2007. aastal peetud hetkeolukorda käsitlevat kohtumist komisjoniga, kus Ryanairi teavitati komisjoni esialgsest hinnangust esialgsete II etapi kohustuste kohta, tegi Ryanair 3. mail 2007. aastal (7) muudetud kohustuste ettepaneku (edaspidi „lõplikud kohustused”). |
| --- | --- |

44.

17. aprillil 2007. aastal pakkus Ryanair koos vastustega vastuväidetele välja kohustused, mida ta on nõus võtma, et kõrvaldada vastuväites tuvastatud konkurentsiprobleemid (esialgsed II etapi kohustused). Pärast 26. aprillil 2007. aastal peetud hetkeolukorda käsitlevat kohtumist komisjoniga, kus Ryanairi teavitati komisjoni esialgsest hinnangust esialgsete II etapi kohustuste kohta, tegi Ryanair 3. mail 2007. aastal (7) muudetud kohustuste ettepaneku (edaspidi „lõplikud kohustused”).

| 45. | Kohustused seisnevad nn juurdepääsu parandamises. Eelmiste lennuettevõtjaid käsitlevate juhtumite eeskujul on Ryanairi kohustused peamiselt suunatud muude lennuettevõtjate turuletulekule tehtud takistuste kõrvaldamisele. Kohustused hõlmavad peamiselt järgmist:






  1) | Heathrow lennujaama teenindusajad: Ryanair kohustub võimaldama kasutada teenindusaegu Londoni Heathrow lennuliinil nn liisingukokkuleppe alusel. Lõplike kohustuste kohaselt reserveeritakse kõnealused teenindusajad üksnes British Airwaysile ja Air France'ile (võimaldades mõlemal pakkuda iga päev [4–8] lendu mõlemal suunal). |
| --- | --- | --- |

45.

Kohustused seisnevad nn juurdepääsu parandamises. Eelmiste lennuettevõtjaid käsitlevate juhtumite eeskujul on Ryanairi kohustused peamiselt suunatud muude lennuettevõtjate turuletulekule tehtud takistuste kõrvaldamisele. Kohustused hõlmavad peamiselt järgmist:

1)

Heathrow lennujaama teenindusajad: Ryanair kohustub võimaldama kasutada teenindusaegu Londoni Heathrow lennuliinil nn liisingukokkuleppe alusel. Lõplike kohustuste kohaselt reserveeritakse kõnealused teenindusajad üksnes British Airwaysile ja Air France'ile (võimaldades mõlemal pakkuda iga päev [4–8] lendu mõlemal suunal).

| 2) | Teenindusajad muudel Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel: Ryanair kohustub võimaldama kasutada teenindusaegu ka muudel kattuvatel Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel, võimaldades lennuettevõtjatel enda väitel opereerida [4–8] Dublinis paikneva lennukiga. Lisaks pakub Ryanair võimalust vajaduse korral kasutada sama arvu teenindusaegu kattuvate lennuliinide konkreetsetes sihtlennujaamades. |
| --- | --- |

2)

Teenindusajad muudel Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel: Ryanair kohustub võimaldama kasutada teenindusaegu ka muudel kattuvatel Dublinist väljuvatel ja sinna suunduvatel lennuliinidel, võimaldades lennuettevõtjatel enda väitel opereerida [4–8] Dublinis paikneva lennukiga. Lisaks pakub Ryanair võimalust vajaduse korral kasutada sama arvu teenindusaegu kattuvate lennuliinide konkreetsetes sihtlennujaamades.

| 3) | Teenindusajad Shannonist ja Corkist väljuvatel ning Shannonisse ja Corki suunduvatel lennuliinidel: Ryanair kohustub oma lõplikes kohustustes võimaldama vajaduse korral kasutada teenindusaegu ka neil kattuvatel lennuliinidel, mille lähtepunkt on Cork ja Shannon ([6–10] teenindusaega päevas Corkis ja [6–10] teenindusaega päevas Shannonis, sama arvu teenindusaegu Londoni Stanstedi lennujaama saabuvate lendude jaoks ning [0–4] saabuvate ja [0–4] väljuvate lendude [teenindusaega] Corkis ja Liverpoolis, et lihtsustada sisenemist Corki — Manchesteri ja Liverpooli lennuliinile). |
| --- | --- |

3)

Teenindusajad Shannonist ja Corkist väljuvatel ning Shannonisse ja Corki suunduvatel lennuliinidel: Ryanair kohustub oma lõplikes kohustustes võimaldama vajaduse korral kasutada teenindusaegu ka neil kattuvatel lennuliinidel, mille lähtepunkt on Cork ja Shannon ([6–10] teenindusaega päevas Corkis ja [6–10] teenindusaega päevas Shannonis, sama arvu teenindusaegu Londoni Stanstedi lennujaama saabuvate lendude jaoks ning [0–4] saabuvate ja [0–4] väljuvate lendude [teenindusaega] Corkis ja Liverpoolis, et lihtsustada sisenemist Corki — Manchesteri ja Liverpooli lennuliinile).

| 4) | Eelnevalt heaks kiidetud ostja: oma kirjas kohustuste võtmise kohta võtab Ryanair kohustuseks „mitte viia Aer Linguse omandamist lõpule” enne, kui ta leiab „ostja”, kellel on Dublinis [4–8] lennukit ja kes võtab kasutusele neile lennukitele ettenähtud teenindusajad. |
| --- | --- |

4)

Eelnevalt heaks kiidetud ostja: oma kirjas kohustuste võtmise kohta võtab Ryanair kohustuseks „mitte viia Aer Linguse omandamist lõpule” enne, kui ta leiab „ostja”, kellel on Dublinis [4–8] lennukit ja kes võtab kasutusele neile lennukitele ettenähtud teenindusajad.

| 5) | Piletihinna ja kaubamärgiga seotud kohustused: Ryanair on valmis kohe alandama Aer Linguse lühimaalendude piletihindasid vähemalt 10 %, kõrvaldama kütuselisatasud, mida Aer Lingus rakendab oma pikamaalendudel, säilitama Aer Linguse kaubamärgi ning käitama Ryanairi ja Aer Lingust ka tulevikus eraldi. |
| --- | --- |

5)

Piletihinna ja kaubamärgiga seotud kohustused: Ryanair on valmis kohe alandama Aer Linguse lühimaalendude piletihindasid vähemalt 10 %, kõrvaldama kütuselisatasud, mida Aer Lingus rakendab oma pikamaalendudel, säilitama Aer Linguse kaubamärgi ning käitama Ryanairi ja Aer Lingust ka tulevikus eraldi.

| 6) | Lendude sageduse külmutamine: Ryanair kohustub mitte suurendama „uue ettevõtja lennuliinile sisenemise korral” lendude arvu ühelgi väidetaval kattuval lennuliinil üle Ryanairi ja Aer Linguse ühiselt sooritatud lendude arvu igal lennuliinil pärast ühinemise lõpuleviimist kuue järjestikuse hooaja jooksul, nagu on selle kindlaks määranud IATA. Lisaks kohustub ta mitte vähendama lendude arvu kõnealustel lennuliinidel, „v.a juhul kui lennuliin on mittetulus või muutub mittetulusaks”. |
| --- | --- |

6)

Lendude sageduse külmutamine: Ryanair kohustub mitte suurendama „uue ettevõtja lennuliinile sisenemise korral” lendude arvu ühelgi väidetaval kattuval lennuliinil üle Ryanairi ja Aer Linguse ühiselt sooritatud lendude arvu igal lennuliinil pärast ühinemise lõpuleviimist kuue järjestikuse hooaja jooksul, nagu on selle kindlaks määranud IATA. Lisaks kohustub ta mitte vähendama lendude arvu kõnealustel lennuliinidel, „v.a juhul kui lennuliin on mittetulus või muutub mittetulusaks”.

| 46. | Otsuses järeldatakse, et pakutud kohustused on tuvastatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks suuresti ebapiisavad ning seega ei piisa neist nii vormiliselt kui ka sisuliselt ka tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise vältimiseks. Otsuses esitatakse järgmised põhjendused:






  — | Ei ole päris selge, kas teenindusaegade parandusmeetmed on käesoleva tehingu puhul asjakohased. Aer Lingus ja Ryanair on odavlennuettevõtjad, kes lendavad teisejärgulistesse ja tihtipeale muudesse mittetiheda liiklusega lennujaamadesse. Tihe liiklus lennujaamades ei ole peamine põhjus, miks teised lennuettevõtjad ei sisene Iirimaa turule, ning teenindusaegade parandusmeetmed ei lahenda muid tuvastatud turuletuleku takistuste probleeme. Aer Lingus on hetkel ainus Ryanairi kaalukas konkurent Iirimaa lennuliinidel, samal ajal kui teised konkurendid on kinnitanud, et nad ei soovi konkureerida kahe laialdaselt tunnustatud kaubamärki omava ja agressiivse hinnakäitumisega konkurendiga. |
| --- | --- | --- |

46.

Otsuses järeldatakse, et pakutud kohustused on tuvastatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks suuresti ebapiisavad ning seega ei piisa neist nii vormiliselt kui ka sisuliselt ka tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise vältimiseks. Otsuses esitatakse järgmised põhjendused:

—

Ei ole päris selge, kas teenindusaegade parandusmeetmed on käesoleva tehingu puhul asjakohased. Aer Lingus ja Ryanair on odavlennuettevõtjad, kes lendavad teisejärgulistesse ja tihtipeale muudesse mittetiheda liiklusega lennujaamadesse. Tihe liiklus lennujaamades ei ole peamine põhjus, miks teised lennuettevõtjad ei sisene Iirimaa turule, ning teenindusaegade parandusmeetmed ei lahenda muid tuvastatud turuletuleku takistuste probleeme. Aer Lingus on hetkel ainus Ryanairi kaalukas konkurent Iirimaa lennuliinidel, samal ajal kui teised konkurendid on kinnitanud, et nad ei soovi konkureerida kahe laialdaselt tunnustatud kaubamärki omava ja agressiivse hinnakäitumisega konkurendiga.

| — | On ebatõenäoline, et ettepanekus esitatud teenindusaegade parandusmeetmed toovad kaasa lennuettevõtjate märkimisväärsel määral sisenemise kattuvatele lennuliinidele. Kuna parandusmeetmed üksnes hõlbustavad sisenemist (selle asemel et sisaldada äritegevuse loovutamist), peab lennuliinidele sisenemine olema mõningal määral tõenäoline. Kuid turutest ei näidanud, et uued ettevõtjad võiksid eraldi siseneda üksikutele lennuliinidele (eelkõige Dublini — Londoni (Heathrow) lennuliinile). |
| --- | --- |

—

On ebatõenäoline, et ettepanekus esitatud teenindusaegade parandusmeetmed toovad kaasa lennuettevõtjate märkimisväärsel määral sisenemise kattuvatele lennuliinidele. Kuna parandusmeetmed üksnes hõlbustavad sisenemist (selle asemel et sisaldada äritegevuse loovutamist), peab lennuliinidele sisenemine olema mõningal määral tõenäoline. Kuid turutest ei näidanud, et uued ettevõtjad võiksid eraldi siseneda üksikutele lennuliinidele (eelkõige Dublini — Londoni (Heathrow) lennuliinile).

| — | Ebaselged ja vasturääkivad sätted: praeguse kohustuste ettepaneku sisu on ebaselge, sest selles esineb palju vasturääkivusi ja ähmast või kahemõttelist sõnastust, mis seab kahtluse alla kohustuste rakendatavuse, kuna ei ole selge, kas kohustused on üldse täidetavad. |
| --- | --- |

—

Ebaselged ja vasturääkivad sätted: praeguse kohustuste ettepaneku sisu on ebaselge, sest selles esineb palju vasturääkivusi ja ähmast või kahemõttelist sõnastust, mis seab kahtluse alla kohustuste rakendatavuse, kuna ei ole selge, kas kohustused on üldse täidetavad.

| — | Kohustuste ulatus on ebapiisav. Isegi kui parandusmeetmed toovad kaasa turule sisenemise, oleks sisenemise ulatus pooltevahelise konkurentsi kattumise kaotamiseks liiga väike. Turutest kinnitas, et teenindusaegadest [4–8] lennuki jaoks (või võttes arvesse Londonit, [6–10] lennuki jaoks) ei piisa, et asendada praegu Aer Linguse avaldatavat konkurentsisurvet. Aer Lingus ja Ryanair käitavad praegu vastavalt 22 ja 19 lennukit. Kuigi Aer Lingus ei teeninda oma 22 lennukiga mitte ainult kattuvaid lennuliine, kinnitas uuring, et [4–8] või [6–10] lennukist ei piisa, et teenindada kõiki kattuvaid Dublinist väljuvaid ja sinna suunduvaid lennuliine. |
| --- | --- |

—

Kohustuste ulatus on ebapiisav. Isegi kui parandusmeetmed toovad kaasa turule sisenemise, oleks sisenemise ulatus pooltevahelise konkurentsi kattumise kaotamiseks liiga väike. Turutest kinnitas, et teenindusaegadest [4–8] lennuki jaoks (või võttes arvesse Londonit, [6–10] lennuki jaoks) ei piisa, et asendada praegu Aer Linguse avaldatavat konkurentsisurvet. Aer Lingus ja Ryanair käitavad praegu vastavalt 22 ja 19 lennukit. Kuigi Aer Lingus ei teeninda oma 22 lennukiga mitte ainult kattuvaid lennuliine, kinnitas uuring, et [4–8] või [6–10] lennukist ei piisa, et teenindada kõiki kattuvaid Dublinist väljuvaid ja sinna suunduvaid lennuliine.

| — | Ryanairi ettepanekus ei käsitleta teenindusaegu olulistes sihtlennujaamades. |
| --- | --- |

—

Ryanairi ettepanekus ei käsitleta teenindusaegu olulistes sihtlennujaamades.

| — | Kohustustega ei ole tagatud ühegi ettevõtja sisenemine, kelle ärimudel võimaldab asendada ühinemisega kaotatud konkurentsi. |
| --- | --- |

—

Kohustustega ei ole tagatud ühegi ettevõtja sisenemine, kelle ärimudel võimaldab asendada ühinemisega kaotatud konkurentsi.

| — | Lisaks esinevad suured juriidilised kahtlused, kas Ryanair saab õiguspäraselt loovutada Aer Linguse teenindusaegasid Heathrow lennujaamas, kuna lennuettevõtja põhikirjaga antakse Iirimaa valitsusele teatav vetoõigus, mis võimaldab tal blokeerida teenindusaegade ülekandmist. |
| --- | --- |

—

Lisaks esinevad suured juriidilised kahtlused, kas Ryanair saab õiguspäraselt loovutada Aer Linguse teenindusaegasid Heathrow lennujaamas, kuna lennuettevõtja põhikirjaga antakse Iirimaa valitsusele teatav vetoõigus, mis võimaldab tal blokeerida teenindusaegade ülekandmist.

| — | Mitmesuguste Ryanairi ettepanekus sisalduvate konkurentsikäitumist käsitlevate kohustustega (Aer Linguse piletihindade 10 % alandamine, kütuselisatasude kaotamine, sageduste külmutamine, eraldiseisvate kaubamärkide säilitamine) seoses märgitakse otsuses, et need ei ole otseselt suunatud ühegi tuvastatud konkurentsiprobleemi lahendamisele. Lisaks tekitavad need mitmeid järelevalve ja rakendatavusega seotud küsimusi. Need sisaldavad ka selliseid elemente, mis pigem nõrgendavad konkurentsi, kui tugevdavad seda. |
| --- | --- |

—

Mitmesuguste Ryanairi ettepanekus sisalduvate konkurentsikäitumist käsitlevate kohustustega (Aer Linguse piletihindade 10 % alandamine, kütuselisatasude kaotamine, sageduste külmutamine, eraldiseisvate kaubamärkide säilitamine) seoses märgitakse otsuses, et need ei ole otseselt suunatud ühegi tuvastatud konkurentsiprobleemi lahendamisele. Lisaks tekitavad need mitmeid järelevalve ja rakendatavusega seotud küsimusi. Need sisaldavad ka selliseid elemente, mis pigem nõrgendavad konkurentsi, kui tugevdavad seda.

| 47. | Pärast hetkeolukorda käsitlevat kohtumist ja sellele järgnenud täiendavaid arutelusid esitas Ryanair 2007. aasta 1. juunil muudetud kohustuste kavandi. Kohustused esitati selgelt kavandina, neil puudus allkiri ning nad ei vastanud vormistusnõuetele. Seega ei esitanud Ryanair ametlikult uut kohustuste ettepanekut ning komisjon ei olnud kohustatud neid oma otsuses hindama. Pealegi lõppes ühinemismääruse rakendusmääruse kohane kohustuste esitamise tähtaeg 3. mail 2007. Kuigi komisjon võib erandkorras võtta esitatud parandusmeetmete ettepaneku muudatused vastu ka juhul, kui uue turutesti tegemine ei ole enam võimalik, peavad kõnealused kohustused sel juhul selgelt lahendama kõik tuvastatud konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

47.

Pärast hetkeolukorda käsitlevat kohtumist ja sellele järgnenud täiendavaid arutelusid esitas Ryanair 2007. aasta 1. juunil muudetud kohustuste kavandi. Kohustused esitati selgelt kavandina, neil puudus allkiri ning nad ei vastanud vormistusnõuetele. Seega ei esitanud Ryanair ametlikult uut kohustuste ettepanekut ning komisjon ei olnud kohustatud neid oma otsuses hindama. Pealegi lõppes ühinemismääruse rakendusmääruse kohane kohustuste esitamise tähtaeg 3. mail 2007. Kuigi komisjon võib erandkorras võtta esitatud parandusmeetmete ettepaneku muudatused vastu ka juhul, kui uue turutesti tegemine ei ole enam võimalik, peavad kõnealused kohustused sel juhul selgelt lahendama kõik tuvastatud konkurentsiprobleemid.

| 48. | Kuid isegi kui kõnealused kohustused oleksid esitatud ametlikult, oleksid muudetud kohustused kõigi eelmises kohustuste ettepanekus märgitud puudujääkide kõrvaldamiseks selgelt ebapiisavad. Konkreetsemalt öeldes põhinesid ka muudetud kohustused teenindusaegade ülekandmisel (st lennujaama infrastruktuurile juurdepääsu võimaldamisel) ega sisaldanud muid tuvastatud turuletuleku takistusi kõrvaldavaid elemente, mis oleks komisjonil võimaldanud ümber hinnata turutesti negatiivse hinnangu tegeliku turule sisenemise tõenäosuse kohta. Lisaks oli garanteeritud uue turule sisenemise ulatus ikka veel ebapiisav, sest kohustustega tagati ainult eelnevalt heakskiidetud uue turuletulija sisenemine turule [6–10] lennukiga. Lisaks ei ole kohustuste kavandis ette nähtud teenindusaegade ülekandmist kõikides asjaomastes sihtlennujaamades ja eelkõige tiheda liiklusega lennujaamades. Lahendamata lisaprobleemide hulka kuulusid eelkõige õiguslik ebakindlus Londoni Heathrow lennujaama teenindusaegade suhtes ja ebamäärased kriteeriumid seoses eelnevalt heakskiidetud ostjaga. |
| --- | --- |

48.

Kuid isegi kui kõnealused kohustused oleksid esitatud ametlikult, oleksid muudetud kohustused kõigi eelmises kohustuste ettepanekus märgitud puudujääkide kõrvaldamiseks selgelt ebapiisavad. Konkreetsemalt öeldes põhinesid ka muudetud kohustused teenindusaegade ülekandmisel (st lennujaama infrastruktuurile juurdepääsu võimaldamisel) ega sisaldanud muid tuvastatud turuletuleku takistusi kõrvaldavaid elemente, mis oleks komisjonil võimaldanud ümber hinnata turutesti negatiivse hinnangu tegeliku turule sisenemise tõenäosuse kohta. Lisaks oli garanteeritud uue turule sisenemise ulatus ikka veel ebapiisav, sest kohustustega tagati ainult eelnevalt heakskiidetud uue turuletulija sisenemine turule [6–10] lennukiga. Lisaks ei ole kohustuste kavandis ette nähtud teenindusaegade ülekandmist kõikides asjaomastes sihtlennujaamades ja eelkõige tiheda liiklusega lennujaamades. Lahendamata lisaprobleemide hulka kuulusid eelkõige õiguslik ebakindlus Londoni Heathrow lennujaama teenindusaegade suhtes ja ebamäärased kriteeriumid seoses eelnevalt heakskiidetud ostjaga.

VIII.   JÄRELDUS

| 49. | Otsuses järeldatakse, et teatatud koondumine takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses eelkõige Ryanairi ja Aer Linguse 35 Dublinist väljuval ja sinna suunduval, Shannonist väljuval ja sinna suunduval ning Corkist väljuval ja sinna suunduval lennuliinil turgu valitseva seisundi tekkimise tõttu ning lisaks 15 Dublinist väljuval ja sinna suunduval ning Corkist väljuval ja sinna suunduval lennuliinil turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevdamise tõttu. Seega kuulutatakse käesoleva otsusega kõnealune koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 3 ja EMP lepingu artiklile 57 ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

49.

Otsuses järeldatakse, et teatatud koondumine takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses eelkõige Ryanairi ja Aer Linguse 35 Dublinist väljuval ja sinna suunduval, Shannonist väljuval ja sinna suunduval ning Corkist väljuval ja sinna suunduval lennuliinil turgu valitseva seisundi tekkimise tõttu ning lisaks 15 Dublinist väljuval ja sinna suunduval ning Corkist väljuval ja sinna suunduval lennuliinil turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevdamise tõttu. Seega kuulutatakse käesoleva otsusega kõnealune koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 3 ja EMP lepingu artiklile 57 ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobimatuks.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Vt ühinemismääruse artikli 4 lõige 1.

(3)  Vt nt juhtumid nr M.3940 — Lufthansa/Eurowings, nr M.3280 — Air France/KLM, nr M.3770 — Lufthansa /Swiss.

(4)  Tabelis ei ole võetud arvesse võimalikke puhkusepaketti mittekuuluvaid kohti, mida mõned tšarterlennuettevõtjad pakuvad mõnel lennuliinil puhkusereiside sihtkohta (st eraldi ja puhkusepaketi osana müüdavad lennupiletid). Kuna aga kõnealuste kohtade osakaal müügis on tühine, ei muudaks nende lisamine olukorda.

(5)  Vt artikli 2 lõige 1 punkt b ja põhjendus 29.

(6)  Horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, ELT C 31, 5.2.2004, lk 5.

(7)  Ryanair on juba teinud kohustuste ettepaneku I uurimise etapil 29. novembril 2006 (esialgsed I etapi kohustused), mida hiljem asendas 14. detsembril 2006 esitatud muudetud kohustuste ettepanek (muudetud I etapi kohustused).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/21

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

Direktiiviga seotud harmoneeritud standardite nimetuste ja tähiste avaldamine

(2008/C 47/06)

| Euroopa standardiorganisatsioon (1) | Standardi tähis ja pealkiri
  (Viitedokument) | Viide asendatud standardile | Asendatud standardi vastavuseelduse lõppkuupäev
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50470-1:2006
  Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 1: Üldnõuded, katsetused ja katsetustingimused. Mõõteseadmed (klassitunnused A, B ja C) | PUUDUB | — |
| CENELEC | EN 50470-2:2006
  Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 2: Erinõuded. Elektromehaanilised aktiivenergiaarvestid (klassitunnused A, B ja C) | PUUDUB | — |
| CENELEC | EN 50470-3:2006
  Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 3: Erinõuded. Staatilised aktiivenergiaarvestid (klassitunnused A, B ja C) | PUUDUB | — |

Euroopa standardiorganisatsioon (1)

Standardi tähis ja pealkiri

(Viitedokument)

Viide asendatud standardile

Asendatud standardi vastavuseelduse lõppkuupäev

Märkus 1

CENELEC

EN 50470-1:2006

Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 1: Üldnõuded, katsetused ja katsetustingimused. Mõõteseadmed (klassitunnused A, B ja C)

PUUDUB

—

CENELEC

EN 50470-2:2006

Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 2: Erinõuded. Elektromehaanilised aktiivenergiaarvestid (klassitunnused A, B ja C)

PUUDUB

—

CENELEC

EN 50470-3:2006

Elektrilised vahelduvvoolumõõteseadmed. Osa 3: Erinõuded. Staatilised aktiivenergiaarvestid (klassitunnused A, B ja C)

PUUDUB

—

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/22

---

Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 47/07)

Teadaanne ühendkuningriigi kahekümne viienda nafta ja gaasi avameretootmise litsentsimisvooru kohta

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium

The Petroleum Act 1998

Avameretootmise litsentsimisvoor

| 1. | Äri, ettevõtluse ja õigusreformi eest vastutav minister kutsub huvitatud isikuid Ühendkuningriigi mandrilava teatavates piirkondades tegutsemise jaoks taotlema litsentsi Seaward Production Licences. |
| --- | --- |

1.

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi eest vastutav minister kutsub huvitatud isikuid Ühendkuningriigi mandrilava teatavates piirkondades tegutsemise jaoks taotlema litsentsi Seaward Production Licences.

| 2. | Kõnealune pakkumine on seotud nende tsoonide ja alatsoonidega, mis on ära märgitud äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumi (BERR) kaartidel; kaarte saab näha eelneval kokkuleppel (tel: (44) (0) 20 7215 50 32) käesoleva teatise kehtivusaja jooksul esmaspäevast reedeni kl 9.15–16.45. |
| --- | --- |

2.

Kõnealune pakkumine on seotud nende tsoonide ja alatsoonidega, mis on ära märgitud äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumi (BERR) kaartidel; kaarte saab näha eelneval kokkuleppel (tel: (44) (0) 20 7215 50 32) käesoleva teatise kehtivusaja jooksul esmaspäevast reedeni kl 9.15–16.45.

| 3. | Pakkumise kõik üksikasjad, kaasa arvatud nimekirjad, pakutavaid piirkondi käsitlevad kaardid, juhised litsentside kohta, tingimused, mida kõnealused litsentsid sisaldavad, ja taotluse esitamise vorm on kättesaadavad Energiaressursside arenguameti (Energy Resources Development Unit — EDU) veebilehel (vt allpool). |
| --- | --- |

3.

Pakkumise kõik üksikasjad, kaasa arvatud nimekirjad, pakutavaid piirkondi käsitlevad kaardid, juhised litsentside kohta, tingimused, mida kõnealused litsentsid sisaldavad, ja taotluse esitamise vorm on kättesaadavad Energiaressursside arenguameti (Energy Resources Development Unit — EDU) veebilehel (vt allpool).

| 4. | Kõiki taotlusi hinnatakse vastavalt määruse The Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 nr 1434) tingimustele ning pidades silmas kiire, põhjaliku, tõhusa ja kindla uuringu jätkuvat vajadust lähtudes keskkonnaalastest kaalutlustest, et selgitada välja Ühendkuningriigi nafta- ja gaasivarud. |
| --- | --- |

4.

Kõiki taotlusi hinnatakse vastavalt määruse The Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 nr 1434) tingimustele ning pidades silmas kiire, põhjaliku, tõhusa ja kindla uuringu jätkuvat vajadust lähtudes keskkonnaalastest kaalutlustest, et selgitada välja Ühendkuningriigi nafta- ja gaasivarud.

Tavapärased taotlused ning taotlused keeruliste tingimustega alade kohta

| 5. | Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumite alusel:






  a) | taotleja rahaline elujõulisus ja tema finantssuutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbi viimiseks, sealhulgas tööprogrammi rakendamiseks, et hinnata taotletud tsooni või tsoonidega hõlmatud ala kogupotentsiaali; |
| --- | --- | --- |

5.

Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumite alusel:

a)

taotleja rahaline elujõulisus ja tema finantssuutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbi viimiseks, sealhulgas tööprogrammi rakendamiseks, et hinnata taotletud tsooni või tsoonidega hõlmatud ala kogupotentsiaali;

| b) | taotleja tehniline suutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbiviimiseks, sealhulgas taotletud tsooni või tsoonide puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooni või tsoonidega seotud analüüsi kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

b)

taotleja tehniline suutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbiviimiseks, sealhulgas taotletud tsooni või tsoonide puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooni või tsoonidega seotud analüüsi kvaliteedi alusel;

| c) | viis, kuidas taotleja teeb ettepaneku litsentsi alusel lubatava tegevuse läbiviimise kohta, sealhulgas taotletud maa-ala kogupotentsiaali hindamiseks esitatud tööprogrammi kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

viis, kuidas taotleja teeb ettepaneku litsentsi alusel lubatava tegevuse läbiviimise kohta, sealhulgas taotletud maa-ala kogupotentsiaali hindamiseks esitatud tööprogrammi kvaliteet;

| d) | kui taotleja omab või on omanud litsentsi, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, siis võib arvesse võtta tõhususe või vastutuse puudumist, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega. |
| --- | --- |

d)

kui taotleja omab või on omanud litsentsi, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, siis võib arvesse võtta tõhususe või vastutuse puudumist, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega.

| 6. | See käitaja, kelle kohta teatav taotlejate rühm esitab käitajaks saamise taotluse (kaasa arvatud kõik üksi luba taotlevad ettevõtjad) peab esitama tõendi oma üldise keskkonnapoliitika kohta merealadel, et seal litsentseeritud tegevust läbi viia. |
| --- | --- |

6.

See käitaja, kelle kohta teatav taotlejate rühm esitab käitajaks saamise taotluse (kaasa arvatud kõik üksi luba taotlevad ettevõtjad) peab esitama tõendi oma üldise keskkonnapoliitika kohta merealadel, et seal litsentseeritud tegevust läbi viia.

| 7. | Minister ei anna välja tavapäraseid taotlusi ja taotlusi keeruliste tingimustega alade kohta, kui ta ei ole samas valmis heaks kiitma taotleja valikut käitaja osas. Enne käitaja heakskiitmist peab minister olema veendunud, et kandidaat on pädev puurimistegevuse kavandamises ja haldamises seoses järgmisega: töötajate arv, nende kogemus ja koolitus, kavandatavad menetlused ja metoodika, juhtimisstruktuur, töövõtjatega seotud liidesed ja üldine ettevõttestrateegia. Pakutud käitaja kaalumisel võtab minister arvesse nii taotluses esitatud uut teavet kui ka kandidaadi minevikku käitajana Ühendkuningriigis ja mujal. |
| --- | --- |

7.

Minister ei anna välja tavapäraseid taotlusi ja taotlusi keeruliste tingimustega alade kohta, kui ta ei ole samas valmis heaks kiitma taotleja valikut käitaja osas. Enne käitaja heakskiitmist peab minister olema veendunud, et kandidaat on pädev puurimistegevuse kavandamises ja haldamises seoses järgmisega: töötajate arv, nende kogemus ja koolitus, kavandatavad menetlused ja metoodika, juhtimisstruktuur, töövõtjatega seotud liidesed ja üldine ettevõttestrateegia. Pakutud käitaja kaalumisel võtab minister arvesse nii taotluses esitatud uut teavet kui ka kandidaadi minevikku käitajana Ühendkuningriigis ja mujal.

Edendustaotlused

| 8. | Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | taotleja rahaline elujõulisus; |
| --- | --- | --- |

8.

Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

taotleja rahaline elujõulisus;

| b) | taotleja tehniline suutlikkus kahe esimese aasta jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbiviimiseks, sealhulgas taotletud tsooni või tsoonide puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooni või tsoonidega seotud analüüsi kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

b)

taotleja tehniline suutlikkus kahe esimese aasta jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse läbiviimiseks, sealhulgas taotletud tsooni või tsoonide puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooni või tsoonidega seotud analüüsi kvaliteedi alusel;

| c) | taotleja ettevõtlusmeetodi kvaliteet täiendavate rahaliste ja tehniliste vahendite kindlustamisel, mis saavad vajalikuks selle tööprogrammi osa täitmisel, mis jääb esialgse tähtaja kahte viimasesse aastasse; |
| --- | --- |

c)

taotleja ettevõtlusmeetodi kvaliteet täiendavate rahaliste ja tehniliste vahendite kindlustamisel, mis saavad vajalikuks selle tööprogrammi osa täitmisel, mis jääb esialgse tähtaja kahte viimasesse aastasse;

| d) | kui taotleja omab või on omanud litsentsi, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, võib arvesse võtta tõhususe või vastutuse puudumist, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega. |
| --- | --- |

d)

kui taotleja omab või on omanud litsentsi, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, võib arvesse võtta tõhususe või vastutuse puudumist, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega.

| 9. | Edendustaotlused kaotavad kehtivuse kahe aasta pärast, kui litsentsiomanik ei ole tõendanud äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumile (BERR) oma tehnilist- ja finantssuutlikkust esialgseks tähtajaks lõpule viia tööprogramm, milles seisneb kindel kohustus kõnealuse aja jooksul ette võtta vähemalt üks puurimine või kokkuleppeliselt läbi viia mõni samalaadne tähtis töö. Esialgse tähtaja tööprogrammi peab läbi viima nelja aasta jooksul. |
| --- | --- |

9.

Edendustaotlused kaotavad kehtivuse kahe aasta pärast, kui litsentsiomanik ei ole tõendanud äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumile (BERR) oma tehnilist- ja finantssuutlikkust esialgseks tähtajaks lõpule viia tööprogramm, milles seisneb kindel kohustus kõnealuse aja jooksul ette võtta vähemalt üks puurimine või kokkuleppeliselt läbi viia mõni samalaadne tähtis töö. Esialgse tähtaja tööprogrammi peab läbi viima nelja aasta jooksul.

| 10. | Kõnealuse pakkumise täiendavad üksikasjad eespool nimetatu kohta on kättesaadavad Energia arenguameti (EDU) veebilehel: http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

10.

Kõnealuse pakkumise täiendavad üksikasjad eespool nimetatu kohta on kättesaadavad Energia arenguameti (EDU) veebilehel: http://www.og.berr.gov.uk/

Litsentsid

| 11. | Kui asjaomane minister pakub käesoleva taotlusvooru raames litsentsi, tehakse pakkumine kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

11.

Kui asjaomane minister pakub käesoleva taotlusvooru raames litsentsi, tehakse pakkumine kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast.

| 12. | Minister ei vastuta kulutuste eest, mida taotluse esitaja kandis kõnealust taotlust ette valmistades või esitades. |
| --- | --- |

12.

Minister ei vastuta kulutuste eest, mida taotluse esitaja kandis kõnealust taotlust ette valmistades või esitades.

Keskkonnamõju hindamine

| 13. | Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium on kõigi pakutavate piirkondade puhul läbi viinud direktiiviga 2001/42/EÜ (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) nõutud strateegilise keskkonnamõju hindamise. Mõju hindamise tulemused on kättesaadavad Energia arenguameti (EDU) veebilehel: http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium on kõigi pakutavate piirkondade puhul läbi viinud direktiiviga 2001/42/EÜ (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) nõutud strateegilise keskkonnamõju hindamise. Mõju hindamise tulemused on kättesaadavad Energia arenguameti (EDU) veebilehel: http://www.og.berr.gov.uk/

| 14. | Käesoleva pakkumise raames pakutakse litsentse vaid siis, kui a) see kas ei avalda tähtsat mõju erihoiualale („SAC”) või erikaitsealale („SPA”) b) või kui linnu- ja elupaigadirektiivide kohaselt läbi viidud hindamise tulemusel selgub, et sellistele erihoiualadele või erikaitsealadele ei kaasne kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

14.

Käesoleva pakkumise raames pakutakse litsentse vaid siis, kui a) see kas ei avalda tähtsat mõju erihoiualale („SAC”) või erikaitsealale („SPA”) b) või kui linnu- ja elupaigadirektiivide kohaselt läbi viidud hindamise tulemusel selgub, et sellistele erihoiualadele või erikaitsealadele ei kaasne kahjulikku mõju.

| 15. | Litsentsimise eest vastutav ametiasutus: Energy Development Unit (EDU), Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform, 1 Victoria Street, London SW1H 0ET (tel: (44) (0) 20 7215 50 32, faks: (44) (0) 20 7215 50 70).
  Energia arenguameti (EDU) veebileht: http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

15.

Litsentsimise eest vastutav ametiasutus: Energy Development Unit (EDU), Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform, 1 Victoria Street, London SW1H 0ET (tel: (44) (0) 20 7215 50 32, faks: (44) (0) 20 7215 50 70).

Energia arenguameti (EDU) veebileht: http://www.og.berr.gov.uk/

---

Parandused

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/25

---

Komisjoni teatise, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 29, 1. veebruar 2008
  )

(2008/C 47/08)

Teatise avaldamine on tühistatud.

---