# Europeiska unionens C 86/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 86 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången5 april 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 86

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången5 april 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 086/01 | Rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 – Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation | 1 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 086/02 | Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 086/01

Rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 – Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation

1

Kommissionen

2008/C 086/02

Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 086/03 | Eurons växelkurs | 33 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 086/03

Eurons växelkurs

33

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 086/04 | Inbjudan att lämna projektförslag – GD EAC/14/08 – ICI-program för utbildningssamarbete – Samarbete inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning mellan EU och Australien, Japan, Nya Zeeland och Sydkorea | 34 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 086/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om ett exklusivt tillstånd för att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform, kallat Valenciennois-tillståndet)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 086/04

Inbjudan att lämna projektförslag – GD EAC/14/08 – ICI-program för utbildningssamarbete – Samarbete inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning mellan EU och Australien, Japan, Nya Zeeland och Sydkorea

34

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 086/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om ett exklusivt tillstånd för att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform, kallat Valenciennois-tillståndet)
   (
  1
  )

(Tillkännagivande av en ansökan om ett exklusivt tillstånd för att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform, kallat Valenciennois-tillståndet)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/1

---

Rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” – ”Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation”

(2008/C 86/01)

1.   INLEDNING

Utbildning är av avgörande betydelse för ekonomiska och sociala förändringar. Om vi vill få den flexibilitet och säkerhet som krävs för att åstadkomma fler och bättre arbeten måste vi se till att alla medborgare tillägnar sig nyckelkompetenser och uppdaterar sina kvalifikationer genom hela livet (1). Livslångt lärande främjar kreativitet och innovation och gör att medborgarna kan delta fullt ut i det ekonomiska och sociala livet.

Rådet satte därför upp egna ambitiösa mål i arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. Dessa fungerar sedan i sin tur som stöd för fullföljandet av Lissabonriktlinjerna för sysselsättning och tillväxt. Målen kan endast nås genom fortlöpande och långsiktiga insatser. Framstegen kommer oundvikligen att ske ojämnt. Det är för att kartlägga utvecklingen och styra insatserna i riktning mot svårare områden som rådet och kommissionen utarbetar en gemensam rapport vartannat år.

I detta bidrag till den tredje gemensamma rapporten (2) pekas på både betydande framsteg och problem i samband med utbildningsreformerna. Det behövs särskilda insatser inom följande områden:

| — | Förbättring av kvalifikationsnivån. Personer med begränsade kvalifikationer riskerar ekonomiskt och socialt utanförskap. De flesta länder besväras av ett oförändrat högt antal personer med kort skolgång, begränsat deltagande i livslångt lärande bland äldre arbetstagare och lågutbildade samt begränsade kvalifikationer bland migranter. Dessutom kommer framtidens arbetsmarknader i en kunskapsbaserad ekonomi att kräva ännu högre kvalifikationsnivå hos en krympande befolkning i yrkesverksam ålder. Låga kvalifikationer kommer att bli ett ännu större problem. |
| --- | --- |

—

Förbättring av kvalifikationsnivån. Personer med begränsade kvalifikationer riskerar ekonomiskt och socialt utanförskap. De flesta länder besväras av ett oförändrat högt antal personer med kort skolgång, begränsat deltagande i livslångt lärande bland äldre arbetstagare och lågutbildade samt begränsade kvalifikationer bland migranter. Dessutom kommer framtidens arbetsmarknader i en kunskapsbaserad ekonomi att kräva ännu högre kvalifikationsnivå hos en krympande befolkning i yrkesverksam ålder. Låga kvalifikationer kommer att bli ett ännu större problem.

| — | Strategier för livslångt lärande. De flesta länder har gjort framsteg när det gäller att fastställa samlade och överordnade strategier. Inom dessa ramar kan framsteg konstateras när det gäller förskoleutbildning, referensramar för kvalifikationer och validering av icke-formellt och informellt lärande. Många länder har dock inte haft någon framgång med att etablera innovativa lärandepartnerskap och hållbar finansiering av effektiva och rättvisa utbildningssystem med hög kvalitet (3), särskilt som tillväxten i investeringarna tycks ha avtagit. Särskild uppmärksamhet måste också ägnas åt livslång vägledning. Att se till att reformerna genomförs på ett effektivt vis är en stor utmaning för alla. |
| --- | --- |

—

Strategier för livslångt lärande. De flesta länder har gjort framsteg när det gäller att fastställa samlade och överordnade strategier. Inom dessa ramar kan framsteg konstateras när det gäller förskoleutbildning, referensramar för kvalifikationer och validering av icke-formellt och informellt lärande. Många länder har dock inte haft någon framgång med att etablera innovativa lärandepartnerskap och hållbar finansiering av effektiva och rättvisa utbildningssystem med hög kvalitet (3), särskilt som tillväxten i investeringarna tycks ha avtagit. Särskild uppmärksamhet måste också ägnas åt livslång vägledning. Att se till att reformerna genomförs på ett effektivt vis är en stor utmaning för alla.

| — | ”Kunskapstriangeln” (utbildning, forskning och innovation). De tre faktorer som kunskapssamhället bygger på spelar en central roll när det gäller att gynna tillväxt och sysselsättning. Det är således viktigt att påskynda reformerna, främja hög kvalitet inom högre utbildning och partnerskap mellan universitet och företag samt att se till att alla utbildningssektorer utnyttjar sin fulla potential att främja kreativitet och innovation. |
| --- | --- |

—

”Kunskapstriangeln” (utbildning, forskning och innovation). De tre faktorer som kunskapssamhället bygger på spelar en central roll när det gäller att gynna tillväxt och sysselsättning. Det är således viktigt att påskynda reformerna, främja hög kvalitet inom högre utbildning och partnerskap mellan universitet och företag samt att se till att alla utbildningssektorer utnyttjar sin fulla potential att främja kreativitet och innovation.

2.   FRAMSTEG PÅ OLIKA OMRÅDEN

Europa har gjort framsteg på ett antal olika områden. Detta betyder inte att framstegen är enhetliga, eller att insatserna kan trappas ned. Det tempo som reformerna genomförs i utgör fortfarande en stor utmaning. De flesta länder har dock genomfört eller håller på att genomföra reformer inom följande områden.

2.1   Strategier för livslångt lärande och kvalifikationssystem

En majoritet av länderna har utarbetat särskilda strategier för livslångt lärande (4), där de beskriver nationella politiska prioriteringar och förhållandet mellan olika sektorer (5).

De flesta av dessa innehåller en övergripande plan för livslångt lärande som omfattar utbildning av alla slag och på alla nivåer. Några av dem är dock främst inriktade på system för formell utbildning eller på utveckling av specifika faser i det livslånga lärandet.

Det finns tecken på att evidensbasen för utbildningspolitiken håller på att stärkas (6). Detta är nödvändigt för systemens allmänna samstämmighet och för en optimal fördelning av resurserna. Vissa länders prioriteringar i syfte att främja flexibla utbildningsvägar och möjligheter till övergång mellan olika delar av systemet stärker också denna samstämmighet.

Referensramar för kvalifikationer och validering av icke-formellt och informellt lärande

Nationella referensramar för kvalifikationer, som är kopplade till den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (7), håller på att utvecklas i de flesta länder (5). Dessa åtföljs också av en ny inriktning på läranderesultat.

Det håller också på att etableras system för validering av icke-formellt och informellt lärande, även om detta arbete går långsammare (5). Utmaningen består nu i att förflytta sig från experiment till full tillämpning inom ramen för de nationella kvalifikationssystemen, också i fråga om förbättrat tillträde till högre utbildning och tillträde till utbildningskvalifikationer för lågutbildade och äldre eller arbetslösa arbetstagare.

I Portugal inrättades år 2000 ett rikstäckande nät av centrum för erkännande, validering och certifiering av kompetens (RVCC). För närvarande är nästan 250 000 vuxna i färd med att genomgå valideringsprocessen. Centrumen bedömer och validerar kompetens som rör specifika kvalifikationer. I certifieringsprocessen ingår en undersökning som görs av en extern jury och, om nödvändigt, kompletterande utbildning.

2.2   Förskola

Förskolans betydelse erkänns i ökande grad i hela Europa. Dess möjligheter att bidra till både effektivitet och lika möjligheter avspeglas i utarbetandet av nya angreppssätt och ny politik. Till exempel pågår en översyn av undervisningens innehåll (8), kapacitetsuppbyggande bland lärarna (9), utvidgning av den obligatoriska skolgången till att omfatta delar av förskolenivån (10), kvalitetsbedömningar (11) och ökade investeringar, t.ex. i form av flera anställda inom förskolan (12).

Det har genomförts framgångsrika pilotprojekt och försök i ett antal länder. Utmaningen är nu att övergå från pilotprojekt till ett allmänt införande, stött av investeringar, särskilt i form av högkvalificerad personal.

Mellan 2000 och 2005 steg andelen 4-åringar som går i skola i EU-27 med ca 3 procentenheter till över 85 % (13).

2.3   Högre utbildning: en framträdande plats på Lissabonagendan

Moderniseringen av den högre utbildningen är av avgörande betydelse både för de tre faktorer som kunskapssamhället bygger på och för Lissabonstrategin. Dess styrning, finansiering och attraktionskraft har fått ökad uppmärksamhet på både europeisk och nationell nivå, något som kompletterar Bolognareformerna.

Det har konstaterats stora framsteg i fråga om ökat oberoende för universiteten. Det rör sig om större ekonomiskt oberoende och nya system för ansvarsutkrävande. Nya sätt att involvera de berörda parterna befinner sig i försöksfasen. Dessa rör huvudsakligen förvaltning av högre utbildningsinstitutioner, men också utveckling av kursplaner (14) eller fastställande av hur man ska mäta läranderesultat (15).

En grupp av institutioner för högre utbildning håller på att utarbeta ett kompendium om bästa praxis för modernisering av universiteten, med både de politiska beslutsfattarna och allmänheten som målgrupper.

2.4   Utbildning i ett bredare politiskt sammanhang på EU-nivå

De allra flesta medlemsstater lägger stor vikt vid utveckling av utbildning och kvalifikationer i sina nationella Lissabonreformprogram för 2005–2008. Detta avspeglar deras betydelsefulla bidrag till genomförandet av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning.

Det har gjorts stora framsteg när det gäller att knyta ihop operativa program inom strukturfonderna och de prioriterade områdena inom arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. Detta har varit särskilt tydligt när det gäller områden med indikatorer och riktmärken.

Stora framsteg har också gjorts när det gäller utvecklingen av europeiska referensredskap till stöd för reformerna. Under 2006 och 2007 antog Europaparlamentet och rådet rekommendationer inom områdena nyckelkompetenser, rörlighetens kvalitet och kvalitetssäkring inom högre utbildning, och de har nu enats om den europeiska referensramen för kvalifikationer.

Generellt sett har kommissionen och medlemsstaterna gjort stora framsteg när det gäller genomförandet av åtgärderna i handlingsplanen för språk 2004–2006 (16).

3.   OMRÅDEN DÄR DET INTE HAR GJORTS TILLRÄCKLIGA FRAMSTEG

3.1   Genomförandet av livslångt lärande

Genomförandet är fortfarande den största utmaningen när det gäller strategierna för livslångt lärande. Det behövs ett starkt engagemang från institutionernas sida samt samordning och partnerskap med alla relevanta berörda parter. Genom varaktiga insatser kan avsikterna omsättas i politik som i sin tur ger resultat. Lämpliga fördelningssystem och ökade investeringar är av avgörande betydelse. Mycket finns ännu kvar att göra.

Den positiva tendensen när det gäller offentliga utgifter för utbildning under perioden 2000–2003 tycks ha stannat av under 2004.

De samlade offentliga utgifterna i EU för utbildning i procent av BNP steg mellan 2000 (4,7 %) och 2003 (5,2 %), men minskade därefter till 5,1 % under 2004. Det finns fortfarande mycket stora skillnader i utgiftsnivå mellan de olika länderna (mellan 3,3 % av BNP i Rumänien och 8,5 % i Danmark). De privata utgifterna för utbildning i procent av BNP har stigit något sedan 2000, men utvecklingstakten minskade under 2004 (13).

Samtidigt som områdena med EU-riktmärkning i viss mån avspeglas i nationella mål, finns det länder som inte har fastställt sådana mål (5).

3.2   Grundläggande kvalifikationer för alla

När det gäller personer med kort skolgång, utbildning på gymnasienivå och nyckelkompetenser finns det fortfarande stora problem. Det har inte gjorts tillräckliga framsteg sedan 2000 för att EU:s riktmärken ska kunna nås senast 2010. I vissa länder har resultaten faktiskt försämrats mellan 2000 och 2006. Flera länder hade fortfarande en mycket hög andel personer med kort skolgång, över 20 % år 2006. Resultaten för personer med svag läsförmåga har försämrats i stället för att förbättras.

I Europa finns det alltför många ungdomar som lämnar utbildningssystemet utan de kvalifikationer som krävs för att de ska kunna delta i kunskapssamhället och på ett smidigt sätt övergå till yrkeslivet (17). Dessa ungdomar riskerar socialt utanförskap. De blir dessutom i praktiken redan tidigt i livet utestängda från att delta i livslångt lärande.

Personer med kort skolgång: fortfarande lämnar var sjätte ung människa (15,3 %) i åldersgruppen 18–24 skolan med en utbildning på högst högstadienivå, och deltar inte heller senare i någon form av utbildning. Utvecklingen måste gå snabbare om EU:s riktmärke på 10 % ska kunna nås senast 2010.

I fråga om utbildning på gymnasienivå har utvecklingen gått framåt sakta men säkert. Utvecklingstakten har ökat något på senare år, men inte tillräckligt för att målet för 2010 ska nås (dvs. att minst 85 % av 22-åringarna ska ha åtminstone utbildning på gymnasienivå).

Trots att EU har som riktmärke att senast 2010 ha minskat andelen 15-åringar inom EU som har svag läsförmåga med 20 % jämfört med år 2000 har denna andel faktiskt ökat mellan 2000 och 2006 (13).

Invandrare och missgynnade minoritetsgrupper klarar sig i de flesta länder sämre på områden med riktmärken (18). De behöver särskild uppmärksamhet. En integration av dem i förskoleutbildningen skulle förbättra deras språkinlärning och utsikter till en framgångsrik skolgång.

Initiativen för personer med kort skolgång och i socioekonomiskt underläge måste kompletteras. Fritidsaktiviteter (t.ex. inom kultur och sport), lokala partnerskap, engagemang från föräldrarnas sida, uppmärksammande av föräldrarnas lärandebehov samt förbättrad trivsel i skolan för både elever och lärare skulle bidra till detta.

3.3   Lärarutbildning

Den faktor bland skolans egna resurser som har störst betydelse för elevernas resultat är kvaliteten på lärarutbildningen (19).

Lärare och utbildare står inför utmaningar i form av allt mer heterogena klasser, krav på ny kompetens och behov av att ta stor hänsyn till individuella lärandebehov. Att skolorna fått större oberoende har medfört ytterligare uppgifter.

Stora grupper av äldre lärare ska ersättas inom den närmaste framtiden, varför yrkets attraktionskraft måste ökas.

Ofta får dock lärarna inte den utbildning de behöver inom de befintliga systemen för lärarutbildning. Det gäller särskilt fort- och vidareutbildning för lärare. Fortbildning för lärare är obligatorisk i elva medlemsstater.

3.4   Högre utbildning: framstående kvalitet, partnerskap och finansiering

Länderna har blivit mer uppmärksamma på vikten av att stärka universitetens roll inom forskning och innovation, och partnerskap mellan universitet och näringsliv har blivit allt vanligare. I många länder återstår det dock mycket att göra i detta avseende (20).

Åtgärder som syftar till framstående kvalitet på de högre utbildningsinstitutionerna bör fokusera på både utbildning, forskning och kunskapsöverföring. För närvarande inriktas arbetet inte så ofta på själva undervisningen. Det föreslagna Europeiska institutet för innovation och teknik (21) kommer att ge inspiration till förändringar inom utbildnings- och forskningsinstitutionerna genom att bli en referensmodell för utbildning, forskning och innovation.

I Tyskland har förbunds- och delstatsregeringarna genomfört ett initiativ för framstående kvalitet som innebär att det under perioden 2006–2011 avsätts ytterligare 1,9 miljarder EUR för främjande av framstående forskning på universitet som valts ut i konkurrens med varandra. Initiativet omfattar tre aktionslinjer: högre utbildningsinstitutioner, grupper av institutioner för högre utbildning som skapar kontakter mellan universitetsforskning, forskning utanför universitet och näringslivet samt övergripande strategier för universitet med forskning i toppklass.

Det är fortfarande en utmaning att öka investeringarna, däribland investeringarna från privata källor. Samtidigt måste rättvist tillträde till många olika slags studie- och forskningsprogram garanteras. Flera regeringar har infört instrument som ska stimulera privata investeringar, t.ex. skattelättnader (22), offentlig-privata partnerskap eller sponsringssystem (23), och vissa länder har infört eller ökat kurs- eller anmälningsavgiften (24).

De offentliga utgifterna för högre utbildningsinstitutioner i EU, även utbildning och forskning, låg på 1,1 % av BNP för EU-27 år 2004. De varierade mellan 0,6 % (Malta) och 2,5 % (Danmark). De totala utgifterna ligger dock långt under nivån i Förenta staterna. Detta beror huvudsakligen att de privata investeringarna i USA är mer än sju gånger högre. Utgifterna per studerande vid högre utbildningsinstitutioner i USA var mer än dubbelt så höga som EU:s genomsnitt (25).

Medan det har gjorts framsteg när det gäller att öka universitetens oberoende och egenansvar, finns det få uppgifter om hur mycket stöd universitetens personal och ledare får för att kunna hantera denna utmaning.

3.5   Vuxnas deltagande i livslångt lärande

Vuxnas deltagande i livslångt lärande utvecklas inte så att EU:s riktmärke kommer att kunna nås. Det behövs fortfarande en större insats för att öka befolkningens kvalifikationsnivå och uppnå flexibilitet och säkerhet på hela arbetsmarknaden.

Utvecklingen i riktning mot EU:s riktmärke (12,5 %) var i stort sett tillfredsställande fram till 2005 (26). År 2006 deltog dock i genomsnitt 9,6 % av européerna i åldersgruppen 25–64 i utbildning, vilket är något färre än 2005. Bakom den totala summan döljer sig dock en allvarlig brist på balans: det är mer än sex gånger vanligare att vuxna med hög utbildningsnivå deltar i livslångt lärande än att lågutbildade gör det.

Lågt deltagande i livslångt lärande bland äldre arbetstagare och lågutbildade är ett särskilt stort problem när deltagandet redan är lågt för befolkningen i dess helhet (27). Dessutom är kvalifikationsnivån särskilt låg bland invandrare. De demografiska och arbetsmarknadsrelaterade tendenserna kommer att leda till en ökad efterfrågan på höga kvalifikationer och färre möjligheter för lågutbildade. Mer uppmärksamhet kommer att behöva ägnas utbildning av dessa grupper.

3.6   Yrkesutbildningens attraktionskraft, kvalitet och relevans

Det behövs större insatser för att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Detta är ett centralt område för prioriteringar i Köpenhamnsprocessen (28).

En del länder har inrättat avancerade och övergripande kvalitetssäkringssystem (29), medan andra fortfarande befinner sig i utvecklingsfasen (30).

Den mer utbredda tillämpningen av metoder baserade på läranderesultat inom utbildningsprogram och när det gäller kvalifikationer ökar yrkesutbildningens relevans för arbetsmarknaden. Den förnyade inriktningen på lärlingsplatser, samarbete mellan skolor och företag, och lärande på arbetsplatsen är ännu en positiv faktor. Man kan dock konstatera endast begränsade framsteg när det gäller förmågan att förutse hur behovet av kvalifikationer kommer att utvecklas.

Yrkesutbildningen lider i vissa fall av att vara dåligt integrerad i resten av utbildningssystemet. Förbättrad integration kan bidra till att minska det potentiella frånfallet inom utbildning, då det är utbildningen på de lägre nivåerna som ger de nyckelkompetenser som är nödvändiga för deltagande i yrkesutbildning. Även om vissa medlemsstater (31) har gjort livslång vägledning till en viktig politisk prioritering behöver särskild uppmärksamhet fortfarande ägnas åt att förstärka vägledningen för vuxna. Ytterligare framsteg måste också göras när det gäller att underlätta övergången från yrkesutbildning till vidareutbildning eller högre utbildning.

3.7   Rörlighet mellan länder

Det har gjorts stora framsteg när det gäller införandet och användningen av Europass (32). Icke desto mindre är rörlighet mellan länder fortfarande huvudsakligen en effekt av EU-program. De flesta nationella åtgärderna rör högre utbildning. Rörlighet inom yrkesutbildningen är ett särskilt svårt område.

Utlandsstudier är obligatoriska vid Luxemburgs universitet. Alla studerande på kandidatnivå ska genomföra en del av sina studier i utlandet.

4.   VÄGEN FRAMÅT

4.1   Livslångt lärande för att uppnå effektivitet och lika möjligheter

Det finns fortfarande stora brister när det gäller den inbördes samstämmigheten i, och omfattningen av, strategierna för livslångt lärande. Det är nu genomförandet som utgör utmaningen och det har i många fall bara just inletts. Strategiernas trovärdighet förutsätter att de knyts till politiska åtgärder, på myndigheternas förmåga att målinrikta resurserna, och på deras förmåga att mobilisera nationella institutioner och berörda parter på alla nivåer genom lärandepartnerskap.

Förbättring av kunskapsbasen

Kunskapen om utbildningspolitikens ekonomiska och sociala effekter måste stärkas (33). Hänsyn till både effektivitet och rättvisa bör ligga till grund för utvecklingen av den europeiska och nationella forskningsbasen för politik och praxis inom utbildning.

Ömsesidigt lärande och erfarenhetsutbyte mellan politiska beslutsfattare och berörda parterna är en viktig källa till know-how och bör stödjas. Uppföljningen av utvecklingen och genomförandet av strategier för livslångt lärande bör fortsätta och mynna ut i en bedömning av framstegen i den gemensamma rapporten 2010.

Hållbar finansiering

Finansieringens omfattning, effektivitet och hållbarhet är fortfarande av avgörande betydelse. Många länder experimenterar med nya instrument och med incitament till privata investeringar, bland annat målinriktad insatser som riktar sig till enskilda personer, familjer och arbetsgivare. Dessa insatser måste intensifieras.

Förbättring av kvalifikationsnivån

Ökade investeringar i utbildning för tidiga åldrar ger de bästa resultaten både när det gäller effektivitet och rättvisa (34). Att ge barnen möjlighet att tillägna sig nyckelkompetenser i tidig ålder är ett effektivt sätt att etablera en grundval för framtida lärande, vilket ger rättvisare resultat och förbättrar den allmänna kvalifikationsnivån. Övergången till arbetsmarknaden underlättas och kompetensbrister undviks.

Det finns fortsatt efterfrågan på ingenjörer och personer med examen i naturvetenskapliga ämnen. Det är därför angeläget att få till stånd ökad rekrytering till naturvetenskapliga och tekniska studier.

Yrkesutbildningens image, status och attraktionskraft behöver dock stärkas. För att underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, rörlighet och återvändande till utbildningssystemet bör man utveckla flexibla, moduluppbyggda strukturer. Alla medborgare bör ha tillgång till integrerade system för livslång vägledning. Vuxenutbildningen kräver särskild uppmärksamhet.

Arbete för att lösa problemen med socioekonomiska hinder

Utbildning kan bidra till att lösa problemen med socioekonomiska hinder men kan också bidra till att bevara dem. Orättvisa förhållanden på utbildningsområdet för med sig stora kostnader. Det handlar ofta om dolda, men icke desto mindre verkliga kostnader. Rättvisa i fråga om tillträde, deltagande, behandling och resultat måste därför även i fortsättningen prioriteras högt.

Utnyttjande av invandrares potential

De europeiska samhällenas ökande mångfald ger upphov till ytterligare problem på utbildningsområdet. Invandrarnas resultat, deltagande och utbildningsnivå ligger vanligen fall lägre än genomsnittet. Även om detta till viss del kan förklaras med hjälp av faktorer som socioekonomisk bakgrund och språk, kan man också konstatera att utbildningspolitik och utbildningssystem inte klarar att lösa de problem som finns i och själva kan bidra till att skapa dem (35). Denna situation kräver särskild uppmärksamhet så att migranternas ekonomiska och sociala integration, och den interkulturella dialogen, främjas.

Undervisning av hög kvalitet

Lärarutbildningen och lärarnas fortbildning måste förbättras. Detta kommer att ge bättre resultat på utbildningsområdet. Det är också av stor betydelse att lärare och utbildare engageras i innovation och reformer. Kommissionen har visat på problemen (36). Den håller också på att genomföra ett offentligt samråd om skolorna (37). Problemen kan lämpligen tas upp inom ramen för arbetsprogrammet.

4.2   Innovation och kreativitet: utbildning som en nyckelfaktor i kunskapstriangeln

Utbildning är avgörande för kunskapstriangeln och därmed också för att främja tillväxt och sysselsättning. Universiteten är här av central betydelse. Spetsforskningsenheter där man fokuserar på undervisning, forskning och kunskapsöverföring spelar en mycket betydelsefull roll. Mycket mer behöver göras för att se till att högre utbildningsanstalter och näringslivet kan arbeta i partnerskap.

Att befolkningen har en bred kompetensbas är en förutsättning för forskning och innovation. Expertis och nyckelkompetenser, särskilt sådana som rör företagaranda, kreativitet och förmågan att ”lära att lära” måste utvecklas på alla nivåer i alla utbildningssystem. Både skolor och yrkesutbildning kan lämna ett viktigt bidrag till främjandet av innovation. Yrkesutbildning av hög kvalitet kan t.ex. bidra till innovation på arbetsplatsen.

4.3   Bättre styrning: bästa möjliga utnyttjande av resultaten av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”

Arbetsprogrammet ger resultat på europeisk och nationell nivå. Utvecklingen av europeiska referensredskap, arbetet i kluster och ömsesidigt lärande ger nya impulser till och stöder ländernas reformer. Utmaningar på utbildningsområdet och utveckling av mänskliga resurser har en framträdande plats i de flesta medlemsstaters nationella reformprogram inom ramen för Lissabonstrategin. Den öppna samordningsmetodens effektivitet inom utbildningen, dess betydelse och den politiska uppslutningen kan stärkas ytterligare. Både på nationell och europeisk nivå bör uppmärksamheten i särskild grad inriktas mot följande:

| — | Gemensam utbildningspolitik i ett perspektiv av livslångt lärande med strategiska prioriteringar för hela utbildningssystemet. |
| --- | --- |

—

Gemensam utbildningspolitik i ett perspektiv av livslångt lärande med strategiska prioriteringar för hela utbildningssystemet.

| — | Förbättring av samspelet med relevanta politikområden, t.ex. innovationspolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, företagspolitik, forskningspolitik och strukturfinansiering. |
| --- | --- |

—

Förbättring av samspelet med relevanta politikområden, t.ex. innovationspolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, företagspolitik, forskningspolitik och strukturfinansiering.

| — | Integration av politisk utveckling inom högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenundervisning i det överordnade arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Integration av politisk utveckling inom högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenundervisning i det överordnade arbetsprogrammet.

| — | Starka band mellan genomförandet och utvecklingen av de integrerade Lissabonriktlinjerna och arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” och framhävande av livslångt lärande enligt Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

Starka band mellan genomförandet och utvecklingen av de integrerade Lissabonriktlinjerna och arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” och framhävande av livslångt lärande enligt Lissabonstrategin.

| — | Ömsesidig frivillig uppföljning av utvecklingen mellan enskilda länder genom ömsesidigt lärande och ömsesidig bedömning. |
| --- | --- |

—

Ömsesidig frivillig uppföljning av utvecklingen mellan enskilda länder genom ömsesidigt lärande och ömsesidig bedömning.

| — | Säkerställande av att resultaten av det ömsesidiga lärandet når fram till de politiska beslutsfattarna och ministrarna. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att resultaten av det ömsesidiga lärandet når fram till de politiska beslutsfattarna och ministrarna.

| — | Ökat deltagande från civilsamhällets sida. |
| --- | --- |

—

Ökat deltagande från civilsamhällets sida.

| — | Vidareutveckling av indikatorer och riktmärken i linje med rådets slutsatser från maj 2007. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckling av indikatorer och riktmärken i linje med rådets slutsatser från maj 2007.

| — | Bästa möjliga utnyttjande av gemenskapsfonder och gemenskapsprogram, särskilt det nya programmet för livslångt lärande (2007–2013) och sammanhållningspolitiska instrument. |
| --- | --- |

—

Bästa möjliga utnyttjande av gemenskapsfonder och gemenskapsprogram, särskilt det nya programmet för livslångt lärande (2007–2013) och sammanhållningspolitiska instrument.

För att säkerställa att de överenskomna prioriteringarna i arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” avspeglas fullt ut i den nationella politiken, bör de specifika åtgärder som nämns i den gemensamma rapporten 2006 vidtas.

Det bör etableras mekanismer för genomförande av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” och strategier för livslångt lärande. Det behövs nära samordning med de ansvariga för den övergripande socioekonomiska politiken, särskilt Lissabonreformerna och de nationella strategierna för social integration.

De nationella målen och indikatorerna bör vidareutvecklas. I det sammanhanget bör hänsyn tas till målsättningar och riktmärken på europeisk nivå. Politik och praxis bör vara präglade av tillgänglig kunskap och utvärderingar. De gemensamma principer, riktlinjer och rekommendationer som godkänts på europeisk nivå erbjuder referenspunkter för utformningen av nationella reformer.

4.4   Förberedelse inför tiden efter 2010

Arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” ger praktiskt stöd till medlemsstaternas utbildningsreformer. Det har gjorts betydande framsteg sedan programmet inleddes 2002. Det tar dock en viss tid innan utbildningsreformer bär frukt. Ett antal stora problem är ännu inte lösta, samtidigt som nya utmaningar har dykt upp. Detta arbete, även samarbetet inom ramarna för Bologna- och Köpenhamnsprocesserna, måste fortsätta och genomföras på ett mer verkningsfullt sätt. Diskussioner om en uppdaterad strategisk ram för det europeiska samarbetet på utbildningsområdet bör därför inledas nu. Då utbildning är av avgörande betydelse för strategin för sysselsättning och tillväxt, måste stor hänsyn tas till dessa faktorer i den framtida utvecklingen av Lissabonprocessen.

---

(1)  Kommissionens meddelande ”Gemensamma principer för flexicurity: fler och bättre arbetstillfällen med en kombination av flexibilitet och trygghet.” KOM(2007) 359.

(2)  Rapporten är huvudsakligen baserad på en analys av nationella rapporter och resultaten i förhållande till ett antal indikatorer och riktmärken. Se bilaga 2 och SEK(2007) 1284 Progress towards the Lisbon objectives in education and training. Indicators and benchmarks 2007. Den bygger också på resultaten av den öppna samordningsmetoden inom utbildning, särskilt EU:s referensverktyg och ömsesidigt lärande till stöd för medlemsstaternas reformer och motsvarande utbyte som genomförs som en del av Köpenhamns- och Bolognaprocesserna. Den första gemensamma rapporten, se rådets dokument 6905/04 EDUC 43. Den andra gemensamma rapporten, se EUT C 79, 1.4.2006, s. 1.

(3)  Kommissionens meddelande Effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa, KOM(2006) 481.

(4)  Rådet har enats om att medlemsstaterna skulle ha fastställt samstämmiga och omfattande strategier för livslångt lärande senast 2006 (Rådets resolution om livslångt lärande från juni 2002, den gemensamma rapporten 2004 och Europeiska rådets vårmöte 2005).

(5)  Se bilaga 1.

(6)  BE, DE, EE, EL, HU och UK. BG, CY, ES, IE och TR framställer detta som en förutsättning för sina strategier. Se också SEK(2007) 1098 Towards more knowledge-based policy and practice in education and training.

(7)  KOM(2006) 479.

(8)  DE, DK och EL.

(9)  CZ.

(10)  CY, DK, EL och PL.

(11)  ES, LT, HR och NO.

(12)  AT, BE, CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO.

(13)  Se bilaga 2.

(14)  CY.

(15)  BG, LU, SE och TR.

(16)  Kommissionens arbetsdokument Rapport om genomförandet av handlingsplanen”Främjande av språkinlärning och språklig mångfald”, KOM(2007) 554 slutlig/2.

(17)  Kommissionens meddelande om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle, KOM(2007) 498.

(18)  SEK(2007) 1284, s. 50 och 75.

(19)  Kommissionens meddelande Bättre utbildning för lärare, KOM(2007) 392.

(20)  God praxis har etablerats i de nordiska länderna och Storbritannien.

(21)  KOM(2006) 604 slutlig/2.

(22)  ES, SE, SI, SK och TR.

(23)  AT, FR, HU, IE, LU, LV och UK.

(24)  AT, DE, IE, NL, SI, UK och HR.

(25)  SEK(2007) 1284, s. 67.

(26)  Utvecklingen var i stort sett tillfredsställande, något som dock berodde på förändrade undersökningsmetoder i ett antal länder vilket fick utvecklingen att se bättre ut än den egentligen var. Se bilaga 2.

(27)  SEK(2007) 1284, s. 81.

(28)  Rådets slutsatser om framtida prioriteringar för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning. Rådets dokument 14474/06 av den 30 oktober 2006.

(29)  AT, DE, DK, FI, IE, SE och NO.

(30)  BG, CZ, ES, FR, LU, MT och SI.

(31)  FR och IT.

(32)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 (EUT L 390, 31.12.2004, s. 6).

(33)  Se SEK(2007) 1098.

(34)  KOM(2006) 481, s. 5.

(35)  SEK(2007) 1284, s. 51.

(36)  Kommissionens meddelande Bättre utbildning för lärare, KOM(2007) 392.

(37)  SEK(2007) 1009 Schools for the 21st century.

---

BILAGA 1

Situation i länderna vad gäller antagande av en särskild strategi för livslångt lärande, referensramar för kvalifikationer, validering av icke-formellt och informellt lärande samt nationella mål inom områden med fastställda riktmärken.

| J | = | Landet har redan en strategi, referensramar, ett valideringssystem eller nationella mål. |
| --- | --- | --- |
| U | = | Landet är i färd med att utveckla en strategi, referensramar eller ett valideringssystem. |
| N | = | Landet har varken strategi, referensramar, valideringssystem eller nationella mål. |
| P | = | Landet har en politik för livslångt lärande, men ingen uttrycklig strategi. |

J

=

Landet har redan en strategi, referensramar, ett valideringssystem eller nationella mål.

U

=

Landet är i färd med att utveckla en strategi, referensramar eller ett valideringssystem.

N

=

Landet har varken strategi, referensramar, valideringssystem eller nationella mål.

P

=

Landet har en politik för livslångt lärande, men ingen uttrycklig strategi.

| Land | Uttryckliga nationella strategier för livslångt lärande | Nationella referensramar för kvalifikationer | System för validering av icke-formellt och informellt lärande | Nationella mål på alla eller några av de områden där EU-riktmärken har fastställts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | J | U | U | N |
| BE fr | J | U | J | J |
| BE nl | J | U | J | J |
| BG | U | U | U | N |
| CY | J | N | U | J |
| CZ | J | U | U | N |
| DE | J | U | N | N |
| DK | J | U | J | J |
| EE | J | U | U | J |
| EL | J | N | U | J |
| ES | J | U | U | J |
| FI | J | U | J | J |
| FR | P | J | J | J |
| HR | J | U | N | J |
| HU | J | U | N | J |
| IE | U | J | J | J |
| IS | P | N | U | N |
| IT | P | U | U | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | J | U | U | J |
| LU | P | U | U | N |
| LV | J | U | U | J |
| MT | U | J | N | J |
| NL | P | U | J | J |
| NO | J | N | J | N |
| PL | U | U | U | J |
| PT | P | U | J | J |
| RO | U | U | U | J |
| SE | J | N | U | N |
| SI | U | U | J | J |
| SK | J | U | U | J |
| TR | U | U | N | N |
| UK | J | J | U | J |

Land

Uttryckliga nationella strategier för livslångt lärande

Nationella referensramar för kvalifikationer

System för validering av icke-formellt och informellt lärande

Nationella mål på alla eller några av de områden där EU-riktmärken har fastställts

AT

J

U

U

N

BE fr

J

U

J

J

BE nl

J

U

J

J

BG

U

U

U

N

CY

J

N

U

J

CZ

J

U

U

N

DE

J

U

N

N

DK

J

U

J

J

EE

J

U

U

J

EL

J

N

U

J

ES

J

U

U

J

FI

J

U

J

J

FR

P

J

J

J

HR

J

U

N

J

HU

J

U

N

J

IE

U

J

J

J

IS

P

N

U

N

IT

P

U

U

N

LI

P

N

N

N

LT

J

U

U

J

LU

P

U

U

N

LV

J

U

U

J

MT

U

J

N

J

NL

P

U

J

J

NO

J

N

J

N

PL

U

U

U

J

PT

P

U

J

J

RO

U

U

U

J

SE

J

N

U

N

SI

U

U

J

J

SK

J

U

U

J

TR

U

U

N

N

UK

J

J

U

J

---

BILAGA 2

(STATISTIKBILAGA)

FRAMSTEG I FÖRHÅLLANDE TILL DE FEM REFERENSNIVÅERNA FÖR GENOMSNITTLIGA EUROPEISKA RESULTAT (RIKTMÄRKEN) OCH ANDRA VIKTIGA UTBILDNINGSINDIKATIORER

Grundad på kommissionens arbetsdokument – Progress towards the Lisbon objectives in education and training – Indicators and Benchmarks – SEC(2007) 1284

Landskoder

EU   Europeiska unionen

| BE | Belgien |
| --- | --- |
| BG | Bulgarien |
| CZ | Republiken Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| FR | Frankrike |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| CY | Cypern |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| HU | Ungern |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumänien |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |
| UK | Förenade kungariket |

BE

Belgien

BG

Bulgarien

CZ

Republiken Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

EL

Grekland

ES

Spanien

FR

Frankrike

IE

Irland

IT

Italien

CY

Cypern

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

HU

Ungern

MT

Malta

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumänien

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

UK

Förenade kungariket

EES   Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

| IS | Island |
| --- | --- |
| LI | Liechtenstein |
| NO | Norge |

IS

Island

LI

Liechtenstein

NO

Norge

Kandidatländer

| HR | Kroatien |
| --- | --- |
| TR | Turkiet |

HR

Kroatien

TR

Turkiet

Övriga

| JP | Japan |
| --- | --- |
| US/USA | Förenta staterna |

JP

Japan

US/USA

Förenta staterna

ÖVERSIKT AV FRAMSTEGEN INOM DE FEM OMRÅDENA MED RIKTMÄRKEN

Image

Viktiga resultat:

| — | Vad gäller antalet utexaminerade på högskolenivå i matematik, vetenskap och teknik kommer riktmärket att överskridas – erforderliga framsteg har gjorts redan under perioden 2000–2003. |
| --- | --- |

—

Vad gäller antalet utexaminerade på högskolenivå i matematik, vetenskap och teknik kommer riktmärket att överskridas – erforderliga framsteg har gjorts redan under perioden 2000–2003.

| — | Vissa framsteg har gjorts i fråga om deltagande i livslångs lärande. En stor del av förbättringen beror dock på ändringar av undersökningsmetoderna i flera medlemsstater, något som har lett till ett högre nominellt deltagande i procent och betyder att framstegen inte är så betydande som de syns vara. |
| --- | --- |

—

Vissa framsteg har gjorts i fråga om deltagande i livslångs lärande. En stor del av förbättringen beror dock på ändringar av undersökningsmetoderna i flera medlemsstater, något som har lett till ett högre nominellt deltagande i procent och betyder att framstegen inte är så betydande som de syns vara.

| — | Det föreligger en stadig förbättring avseende personer med kort skolgång, men snabbare framsteg behövs om riktmärket ska uppnås. |
| --- | --- |

—

Det föreligger en stadig förbättring avseende personer med kort skolgång, men snabbare framsteg behövs om riktmärket ska uppnås.

| — | Det har gjorts små framsteg vad gäller genomgången gymnasieutbildning. |
| --- | --- |

—

Det har gjorts små framsteg vad gäller genomgången gymnasieutbildning.

| — | Resultatet i fråga om personer med svag läsförmåga har försämrats i stället för att förbättras enligt riktmärket. |
| --- | --- |

—

Resultatet i fråga om personer med svag läsförmåga har försämrats i stället för att förbättras enligt riktmärket.

Metodanmärkningar: I diagrammet representeras år 2000 av noll och riktmärket för år 2010 av 100. De resultat som har uppnåtts varje år mäts alltså i förhållande till riktmärket för 2010. En diagonal linje visar erforderliga framsteg, dvs. att 10 % förbättring krävs varje år för att nå riktmärket. Om en linje ligger under denna diagonala linje är framstegen otillräckliga. Vad gäller deltagandet i livslångt lärande finns de många brutna tidserier: en del länder har sett över sina datainsamlingsmetoder mellan 2002 och 2003. De nya metoderna leder till bättre resultat från och med 2003 och framstegen från 2002 till 2003 syns alltså vara större än de verkligen är. Av den anledningen har linjen 2002–2003 för livslångt lärande prickats. För personer med svag läsförmåga (uppgifter från Pisa-undersökningen) finns endast två datapunkter (2000 och 2006) för de 19 länder som ingår i jämförelsen (jämförbara resultat 2003 endast för 16 länder).

ÖVERSIKT AV FRAMSKTEGEN INOM DE FEM OMRÅDENA MED RIKTMÄRKEN

Översikt över de tre riktmärkena för skolnivåer

| Situation (senaste tillgängliga år) och framsteg sedan 2000 | Personer med svag läsförmåga
  (OECD/PISA)
  (ålder 15 år, %) | Personer med kort skolgång
  (Eurostat, Arbetskraftsundersökningen (LFS))
  (18-24 år, %) | Personer med utbildning på gymnasienivå
  (Eurostat, Arbetskraftsundersökningen (LFS))
  (20-24 år, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-genomsnitt 2006 average 2006 | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| EU-genomsnitt 2000 average 2000 | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Källa: | OECD (PISA) | Eurostat (LFS) | Eurostat (LFS) |
| Belgien | 0 | 0 | 0 |
| Bulgarien | - | + | ++ |
| Republiken Tjeckien | - | 0 | 0 |
| Danmark | ++ | + | ++ |
| Tyskland | ++ | + | - |
| Estland | / | + | ++ |
| Irland | 0 | ++ | ++ |
| Grekland | - | + | ++ |
| Spanien | - | - | - |
| Frankrike | - | + | 0 |
| Italien | - | ++ | ++ |
| Cypern | :
   (1) | ++ | ++ |
| Lettland | ++ | + | ++ |
| Litauen | / | ++ | ++ |
| Luxemburg | 0 | - | - |
| Ungern | ++ | + | 0 |
| Malta | : | ++ | ++ |
| Nederländerna | - | ++ | ++ |
| Österrike | - | + | 0 |
| Polen | ++ | + | ++ |
| Portugal | ++ | + | ++ |
| Rumänien | - | ++ | + |
| Slovenien | / | (++) | ++ |
| Slovakien | - | - | - |
| Finland | ++ | + | - |
| Sverige | - | - | + |
| Förenade kungariket | / | ++ | + |
| Kroatien | : | ++ | ++ |
| Turkiet | ++ | ++ | ++ |
| Island | - | + | ++ |
| Norge | - | ++ | - |
| Resultat nu (senast tillg. uppgifter) |
| Mörkgrön | Över EU-genomsnittet |
| Ljusrosa | Under EU-genomsnitt |
| Vit | Inga uppgifter |
| Jämförelse med 2000:






  ++ | större förbättring än EU-genomsnittet |
| + | förbättring, men mindre än EU-genomsnittet |
| 0 | förändring mindre än 1 % av värdet eller, i fråga om personer med svag läsförmåga, sannolikt lågsignifikant förändring. |
| - | försämring |
| () | ej jämförbara eller otillförlitliga resultat |
| : | inga uppgifter |
| / | ingen tidserie. |

Situation (senaste tillgängliga år) och framsteg sedan 2000

Personer med svag läsförmåga

(OECD/PISA)

(ålder 15 år, %)

Personer med kort skolgång

(Eurostat, Arbetskraftsundersökningen (LFS))

(18-24 år, %)

Personer med utbildning på gymnasienivå

(Eurostat, Arbetskraftsundersökningen (LFS))

(20-24 år, %)

EU-genomsnitt 2006 average 2006

24,1

15,3

77,8

EU-genomsnitt 2000 average 2000

21,3

17,6

76,6

Källa:

OECD (PISA)

Eurostat (LFS)

Eurostat (LFS)

Belgien

0

0

0

Bulgarien

-

+

++

Republiken Tjeckien

-

0

0

Danmark

++

+

++

Tyskland

++

+

-

Estland

/

+

++

Irland

0

++

++

Grekland

-

+

++

Spanien

-

-

-

Frankrike

-

+

0

Italien

-

++

++

Cypern

:
   (1)

++

++

Lettland

++

+

++

Litauen

/

++

++

Luxemburg

0

-

-

Ungern

++

+

0

Malta

:

++

++

Nederländerna

-

++

++

Österrike

-

+

0

Polen

++

+

++

Portugal

++

+

++

Rumänien

-

++

+

Slovenien

/

(++)

++

Slovakien

-

-

-

Finland

++

+

-

Sverige

-

-

+

Förenade kungariket

/

++

+

Kroatien

:

++

++

Turkiet

++

++

++

Island

-

+

++

Norge

-

++

-

Resultat nu (senast tillg. uppgifter)

Mörkgrön

Över EU-genomsnittet

Ljusrosa

Under EU-genomsnitt

Vit

Inga uppgifter

Jämförelse med 2000:

++

större förbättring än EU-genomsnittet

+

förbättring, men mindre än EU-genomsnittet

0

förändring mindre än 1 % av värdet eller, i fråga om personer med svag läsförmåga, sannolikt lågsignifikant förändring.

-

försämring

()

ej jämförbara eller otillförlitliga resultat

:

inga uppgifter

/

ingen tidserie.

I fråga om personer med svag läsförmåga gäller jämförelsen tiden 2003–2006 för LU, NL, SK och TR. Se noter till tabellerna över enskilda riktmärken för ytterligare uppgifter.

NYCKELKOMPETENSER

Procentandel elever med läsförståelse på nivå 1 och lägre (enligt PISA-skalan för läsförståelse), 2000–2006

Image

| % med svag läsförmåga | Samtliga | Flickor | Pojkar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Belgien | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| Bulgarien | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Republiken Tjeckien | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Danmark | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Tyskland | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Estland | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Irland | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Grekland | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Spanien | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Frankrike | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Italien | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Cypern | : | : | : | : |
| Lettland | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Litauen | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Luxemburg | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Ungern | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Malta | : | : | : | : |
| Nederländerna | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Österrike | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Polen | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Portugal | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Rumänien | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Slovenien | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Slovakien | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Finland | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Sverige | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Förenade kungariket | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Kroatien | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Turkiet | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Island | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Liechtenstein | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Norge | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Japan | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| Förenta staterna | 17,9 | : | : | : |
| Källa: OECD (PISA). |

% med svag läsförmåga

Samtliga

Flickor

Pojkar

2000

2006

2006

2006

EU-27

21,3

24,1

17

30,4

Belgien

19,0

19,4

13,3

24,9

Bulgarien

40,3

51,1

40,4

60,9

Republiken Tjeckien

17,5

24,8

16,9

30,8

Danmark

17,9

16,0

11,4

20,7

Tyskland

22,6

20,0

14,2

25,5

Estland

:

13,6

7,0

19,9

Irland

11,0

12,1

7,7

16,6

Grekland

24,4

27,7

16,2

38,6

Spanien

16,3

25,7

18,9

32,3

Frankrike

15,2

21,7

16,5

27,3

Italien

18,9

26,4

19,9

33,0

Cypern

:

:

:

:

Lettland

30,1

21,2

12,8

30,1

Litauen

:

25,7

16,6

34,5

Luxemburg

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Ungern

22,7

20,6

13,2

27,3

Malta

:

:

:

:

Nederländerna

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Österrike

19,3

21,5

15,4

27,4

Polen

23,2

16,2

10,2

22,4

Portugal

26,3

24,9

19,6

30,7

Rumänien

41,3

53,5

43,5

63,5

Slovenien

:

16,5

7,9

25,2

Slovakien

:

27,8

20,1

35,0

Finland

7,0

4,8

1,6

8,1

Sverige

12,6

15,3

9,6

20,7

Förenade kungariket

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Kroatien

:

21,5

12,6

30,5

Turkiet

:

32,2

21,5

41,0

Island

14,5

20,5

12,5

28,3

Liechtenstein

22,1

14,3

11,1

18,0

Norge

17,5

22,4

14,9

29,4

Japan

10,1

18,4

13,3

23,5

Förenta staterna

17,9

:

:

:

Källa: OECD (PISA).

År 2000 var andelen 15-åringar i EU med svag läsförmåga 21,3 % (det finns uppgifter endast från 18 medlemsstater). Enligt riktmärket bör denna andel ha minskat med en femtedel 2010 (och således vara 17 %). Andelen har minskat i en del medlemsstater (särskilt i Tyskland, Polen och Lettland) men i de flesta medlemstater har den ökat och resultatet på EU-nivå har försämrats (2006: 24,1 %).

Ytterligare anmärkningar:

Uppgiften för EU: Vägt medelvärde grundat på antalet inskrivna elever och uppgifter för 19 länder (LU, NL och UK är inte representativa år 2000, deras resultat har därför angivits inom hakparentes och värdena ingår inte i beräkningarna).

MT kunde inte delta i Pisa-undersökningen.

CY kunde inte delta på grund av bristande enhällighet mellan OECD:s medlemsstater.

PERSONER MED KORT SKOLGÅNG

Andel av befolkningen i åldern 18–24 år med endast utbildning på grundskolans högstadium som inte studerar, 2000–2006

Image

| Personer med kort skolgång, % | Samtliga | Kvinnor | Män |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Belgien | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| Bulgarien | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Republiken Tjeckien | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Danmark | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Tyskland | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Estland | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Irland | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Grekland | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Spanien | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Frankrike | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Italien | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Cypern | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Lettland | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Litauen | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Luxemburg | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Ungern | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Malta | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Nederländerna | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Österrike | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Polen | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Portugal | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Rumänien | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Slovenien | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Slovakien | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Finland | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Sverige | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Förenade kungariket | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Kroatien | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Turkiet | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Island | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Liechtenstein | : | : | : | : |
| Norge | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen, uppgifter för våren)
  (u) otillförlitlig eller osäker uppgift
  (p) preliminär uppgift. |

Personer med kort skolgång, %

Samtliga

Kvinnor

Män

2000

2006

2006

2006

EU-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Belgien

12,5

12,6

10,2

14,9

Bulgarien

20,3

18,0

17,9

18,2

Republiken Tjeckien

5,5

5,5

5,4

5,7

Danmark

11,6

10,9

9,1

12,8

Tyskland

14,9

13,8

13,6

13,9

Estland

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Irland

14,7

12,3

9,0

15,6

Grekland

18,2

15,9

11,0

20,7

Spanien

29,1

29,9

23,8

35,8

Frankrike

13,3

13,1

11,2

15,1

Italien

25,3

20,8

17,3

24,3

Cypern

18,5

16,0

9,2

23,5

Lettland

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Litauen

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Luxemburg

16,8

17,4

14,0

20,9

Ungern

13,8

12,4

10,7

14,0

Malta

54,2

41,7

38,8

44,6

Nederländerna

15,5

12,9

10,7

15,1

Österrike

10,2

9,6

9,8

9,3

Polen

7,9

5,6

3,8

7,2

Portugal

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Rumänien

22,3

19,0

18,9

19,1

Slovenien

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Slovakien

5,6

6,4

5,5

7,3

Finland

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Sverige

7,7

12,0

10,7

13,3

Förenade kungariket

18,4

13,0

11,4

14,6

Kroatien

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Turkiet

58,8

50,0

42,7

56,6

Island

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Liechtenstein

:

:

:

:

Norge

13,3

5,9

4,3

7,4

Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen, uppgifter för våren)

(u) otillförlitlig eller osäker uppgift

(p) preliminär uppgift.

År 2006 uppgick andelen ungdomar 18–24 år i EU-27 med kort skolgång till ca 15 %. Fortlöpande förbättringar de senaste åren har minskat denna andel men det behövs snabbare framsteg för att nå EU-riktmärket 10 % 2010. I flera medlemsstater, särskilt de nordiska länderna och många av de nya medlemsstaterna, är denna andel dock redan lägre än 10 %.

Ytterligare anmärkningar:

BG, PL, SI: Resultaten för 2001 ersätter resultaten för 2000.

CZ, IE, LV, SK, HR: Resultaten för 2002 ersätter resultaten för 2000.

CY: Det finns ett antal särskilda nationella faktorer som påverkar den internationella jämförelsen av uppgifterna, bland annat det stora antal cyprioter som studerar utomlands. Resultaten för CY är därför underskattade.

EE: Resultaten för 2005 ersätter resultaten för 2006.

UNGDOMAR SOM HAR GENOMGÅTT EN UTBILDNING PÅ GYMNASIENIVÅ

Andel av befolkningen i åldern 20–24 år som har genomgått en utbildning på lägst gymnasienivå, 2000–2006

Image

| Fullföljd gymnasieutbildning | Samtliga | Kvinnor | Män |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Belgien | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| Bulgarien | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Republiken Tjeckien | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Danmark | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Tyskland | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Estland | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Irland | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Grekland | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Spanien | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Frankrike | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Italien | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Cypern | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Lettland | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Litauen | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Luxemburg | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Ungern | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Malta | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Nederländerna | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Österrike | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Polen | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Portugal | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Rumänien | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Slovenien | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Slovakien | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Finland | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Sverige | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Förenade kungariket | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Kroatien | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Turkiet | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Island | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Liechtenstein | : | : | : | : |
| Norge | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen)
  (p) preliminär uppgift
  HR: 2002 ersätter 2000, 2005 ersätter 2006. |

Fullföljd gymnasieutbildning

Samtliga

Kvinnor

Män

2000

2006

2006

2006

EU-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Belgien

81,7

82,4

85,6

79,1

Bulgarien

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Republiken Tjeckien

91,2

91,8

92,4

91,1

Danmark

72,0

77,4

81,5

73,4

Tyskland

74,7

71,6

73,5

69,8

Estland

79,0

82,0

89,8

74,1

Irland

82,6

85,4

89,1

81,8

Grekland

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Spanien

66,0

61,6

69,0

54,6

Frankrike

81,6

82,1

84,3

80,0

Italien

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Cypern

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Lettland

76,5

81,0

86,2

75,9

Litauen

78,9

88,2

91,2

85,3

Luxemburg

77,5

69,3

74,5

64,0

Ungern

83,5

82,9

84,7

81,2

Malta

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Nederländerna

71,9

74,7

79,6

69,9

Österrike

85,1

85,8

86,7

84,9

Polen

88,8

91,7

93,8

89,6

Portugal

43,2

49,6

58,6

40,8

Rumänien

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Slovenien

88,0

89,4

91,4

87,7

Slovakien

94,8

91,5

91,7

91,2

Finland

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Sverige

85,2

86,5

88,6

84,5

Förenade kungariket

76,6

78,8

80,3

77,3

Kroatien

90,6

93,8

94,9

92,8

Turkiet

38,6

44,7

51,7

38,9

Island

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Liechtenstein

:

:

:

:

Norge

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen)

(p) preliminär uppgift

HR: 2002 ersätter 2000, 2005 ersätter 2006.

Andelen ungdomar (i åldern 20–24 år) som har fullföljt en utbildning på gymnasienivå har förbättrats endast obetydligt sedan 2000. Det har alltså gjorts små framsteg mot att nå riktmärket att denna andel ska uppgå till åtminstone 85 % senast 2010. Några länder med en relativt sett liten andel, särskilt Portugal och Malta, har dock gjort avsevärda framsteg de allra senaste åren. Det bör också noteras att många av de nya medlemsstaterna redan har resultat som överskrider riktmärket för 2010 och att i fyra av dessa, Tjeckien, Polen, Slovenien och Slovakien, samt i Norge och Kroatien, är denna andel redan 90 % eller större.

Ytterligare anmärkningar:

CY: Det finns ett antal särskilda nationella faktorer som påverkar den internationella jämförelsen av uppgifterna, bland annat det stora antal cyprioter som studerar utomlands. Resultaten för CY är därför underskattade.

Sedan utgåvan av den 5 december 2005 har Eurostat tillämpat en förfinad definition av utbildning på gymnasienivå (”upper secondary education”) för att bättre kunna jämföra resultat inom EU. Från och med 1998 års uppgifter tillhör ISCED nivå 3C-program kortare än två år inte längre nivån gymnasieutbildning (”upper secondary level”) utan nivån utbildning på högstadienivå (”lower secondary education”). Den förändring medför en översyn av resultaten i DK (fr.o.m. 2001) ES, CY och IS. Definitionen kan dock ännu inte tillämpas i EL, IE och AT där samtliga ISCED 3C-nivåer fortfarande ingår.

UTEXAMINERADE I MATEMATIK, NATURVETENSKAP ELLER TEKNIK

Ökning av andelen utexaminerade universitets- och högskolestuderande på det matematiska, naturvetenskapliga eller tekniska området

Image

| | Utexaminerade per 1 000,
  (20–29 år) | Genomsnittlig tillväxt per år | Andel kvinnliga utexaminerade (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2000–2005 | 2000 | 2005 |
| EU-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Belgien | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| Bulgarien | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Republiken Tjeckien | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Danmark | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Tyskland | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Estland | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Irland | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Grekland | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Spanien | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Frankrike | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Italien | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Cypern | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Lettland | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Litauen | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Luxemburg | : | : | : | : |
| Ungern | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Malta | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Nederländerna | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Österrike | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Polen | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Portugal | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Rumänien | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Slovenien | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Slovakien | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Finland | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Sverige | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Förenade kungariket | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Kroatien | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Turkiet | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Island | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Liechtenstein | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Norge | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Japan | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| Förenta staterna | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Källa: Eurostat (UOE) och beräkningar grundade på Eurostat-uppgifter. |

Utexaminerade per 1 000,

(20–29 år)

Genomsnittlig tillväxt per år

Andel kvinnliga utexaminerade (%)

2005

2000–2005

2000

2005

EU-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Belgien

10,9

1,8

25,0

27,3

Bulgarien

8,6

3,8

45,6

41,1

Republiken Tjeckien

8,2

7,1

27,0

27,4

Danmark

14,7

2,1

28,5

33,9

Tyskland

9,7

3,1

21,6

24,4

Estland

12,1

:

35,4

43,5

Irland

24,5

3,0

37,9

30,5

Grekland

10,1

:

:

40,9

Spanien

11,8

3,8

31,5

29,6

Frankrike

22,5

3,0

30,8

28,4

Italien

13,3

11,3

36,6

37,1

Cypern

3,6

4,7

31,0

38,1

Lettland

9,8

6,2

31,4

32,8

Litauen

18,9

6,6

35,9

35,2

Luxemburg

:

:

:

:

Ungern

5,1

1,8

22,6

30,0

Malta

3,4

2,1

26,3

30,1

Nederländerna

8,6

6,3

17,6

20,3

Österrike

9,8

6,1

19,9

23,3

Polen

11,1

12,1

35,9

36,6

Portugal

12,0

13,1

41,9

39,9

Rumänien

10,3

6,7

35,1

40,0

Slovenien

9,8

2,0

22,8

26,2

Slovakien

10,2

14,7

30,1

35,3

Finland

17,7

3,1

27,3

29,7

Sverige

14,4

5,1

32,1

33,8

Förenade kungariket

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Kroatien

5,7

1,5

:

32,7

Turkiet

5,7

6,0

31,1

28,5

Island

10,1

4,1

37,9

37,2

Liechtenstein

12,7

:

:

28,6

Norge

9,0

1,0

26,8

26,0

Japan

13,7

– 1,1

12,9

14,7

Förenta staterna

10,6

3,1

31,8

31,1

Källa: Eurostat (UOE) och beräkningar grundade på Eurostat-uppgifter.

Antalet utexaminerade universitets- och högskolestuderande på det matematiska, naturvetenskapliga eller tekniska området (MNT-utexaminerade) i EU-27 har sedan år 2000 ökat med 170 000 personer eller med mer än 25 %. EU har alltså redan nått riktmärket att antalet MNT-utexaminerade ska ha ökat med 15 % senast 2010. Vad gäller det andra målet, att minska obalansen mellan könen, har framstegen varit mer begränsade. Andelen kvinnliga MNT-utexaminerade har ökat från 30,8 % år 2000 till 31,2 % år 2005. Slovakien, Portugal och Polen uppvisar den största årliga tillväxten av antalet MNT-utexaminerade (> 12 %) medan Bulgarien, Estland, Grekland och Rumänien uppvisar bäst resultat i fråga om balans mellan könen.

Ytterligare anmärkningar:

För länder med brutna uppgiftsserier har tillväxttakten beräknats för år med obrutna serier. PL: tillväxten beräknad på 2001–2005, RO: tillväxten beräknad på 2000–2002 and 2003–2005, HR: tillväxt 2003–2005, SE: tillväxt 2000–2003, HU: tillväxt 2000–2003.

BE: Uppgifterna för den flamländska gemenskapen exkluderar dubbla kvalifikationer i utbildning på högskolenivå utanför universitet och oberoende privata institutioner (antalet sådana är dock litet) samt den tysktalande gemenskapen.

EE: Nationella uppgifter för 2000.

IT: Resultatet för 2005 uppskattat av kommissionen.

CY: Uppgifterna exkluderar studerande på högskolenivå som utexamineras utomlands. Över hälften av antalet studerande på högskolenivå studerar utomlands.

LU: Luxemburg har inget fullständigt universitetssystem, de flesta MNT-studerande studerar och utexamineras utomlands.

AT: 2000: ISCED-nivå 5B avser föregående år. HU: 2004: Ändringar av insamlingen av uppgifter om antalet utexaminerade per område leder till bruten tidserie.

PL: Uppgifterna för år 2000 exkluderar avancerade forskningsprogram (ISCED-nivå 6).

RO: Uppgifterna för 2000–2002 exkluderar dubbla kvalifikationer och avancerade forskningsprogram (ISCED-nivå 6). Serien är därför bruten 2003.

SE: 2004: Ändringar av insamlingen av uppgifter om antalet utexaminerade per område leder till bruten tidserie.

UK: Nationella uppgifter har använts för 2000.

LI: Uppgifterna för 2003–2004 exkluderar studerande på högskolenivå som utexamineras utomlands.

DELTAGANDE I LIVSLÅNGT LÄRANDE

Andel av befolkningen i åldern 25–64 år som deltagit i utbildning under de fyra veckor som föregick undersökningen, 2000–2006

Image

| Livslångt lärande, deltagande i %
  Källa: Eurostat | Samtliga | Kvinnor | Män |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Belgien | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| Bulgarien | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Republiken Tjeckien | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Danmark | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Tyskland | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Estland | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Irland | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Grekland | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Spanien | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Frankrike | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Italien | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Cypern | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Lettland | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Litauen | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Luxemburg | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Ungern | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Malta | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Nederländerna | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Österrike | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Polen | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Portugal | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Rumänien | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Slovenien | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Slovakien | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Finland | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Sverige | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Förenade kungariket | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Kroatien | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Turkiet | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Island | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Norge | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen), (p) = preliminär uppgift, (u) = otillförlitlig eller osäker uppgift. |

Livslångt lärande, deltagande i %

Källa: Eurostat

Samtliga

Kvinnor

Män

2000

2006

2006

2006

EU-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Belgien

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

Bulgarien

1,4

1,3

1,3

1,3

Republiken Tjeckien

5,6

5,6

5,9

5,4

Danmark

19,4

29,2

33,8

24,6

Tyskland

5,2

7,5

7,3

7,8

Estland

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Irland

5,5

7,5

8,9

6,1

Grekland

1,0

1,9

1,8

2,0

Spanien

4,1

10,4

11,5

9,3

Frankrike

2,8

7,5

7,8

7,2

Italien

4,8

6,1

6,5

5,7

Cypern

3,1

7,1

7,8

6,5

Lettland

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Litauen

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Luxemburg

4,8

8,2

8,7

7,6

Ungern

2,9

3,8

4,4

3,1

Malta

4,5

5,5

5,6

5,5

Nederländerna

15,5

15,6

15,9

15,3

Österrike

8,3

13,1

14,0

12,2

Polen

4,3

4,7

5,1

4,3

Portugal

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Rumänien

0,9

1,3

1,3

1,3

Slovenien

7,3

15,0

16,3

13,8

Slovakien

8,5

4,3

4,6

4,0

Finland

17,5

23,1

27,0

19,3

Sverige

21,6

32,1

36,5

27,9

Förenade kungariket

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Kroatien

1,9

2,1

2,1

2,0

Turkiet

1,0

2,0

2,4

1,6

Island

23,5

25,7

29,8

21,6

Norge

13,3

18,7

20,2

17,2

Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen), (p) = preliminär uppgift, (u) = otillförlitlig eller osäker uppgift.

År 2006 deltog 9,6 % av befolkningen i yrkesverksam ålder i utbildning (under de fyra veckor som föregick undersökningen). Eftersom brott i tidserierna gör att framstegen överskattas är ökningen begränsad. Det behövs ytterligare insatser för att nå riktmärket 12,5 % deltagande 2010 (2). De nordisk länderna, Storbritannien, Slovenien och Nederländerna uppvisar för närvarande det högsta deltagandet.

Ytterligare anmärkningar:

På grund av att harmoniserade begrepp och definitioner har införts i undersökningen finns det för flera år brutna tidserier för flera länder (under tiden 2000–2006).

BG, PL, SI: Resultaten för 2001 ersätter resultaten för 2000.

CZ, IE, LV, SK, HR: Resultaten för 2002 ersätter resultaten för 2000.

SE, HR, IS: Resultaten för 2005 ersätter resultaten för 2006.

DELTAGANDE I FÖRSKOLA

Andel fyraåringar i förskola, 2000–2005

Image

| Andel deltagande 4-åringar i % | 2000 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Belgien | 99,2 | 99,9 | 100 |
| Bulgarien | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Republiken Tjeckien | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Danmark | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Tyskland | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Estland | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Irland | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Grekland | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Spanien | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Frankrike | 100 | 100 | 100 |
| Italien | 100 | 100 | 100 |
| Cypern | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Lettland | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Litauen | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Luxemburg | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Ungern | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Malta | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Nederländerna | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Österrike | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Polen | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Portugal | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Rumänien | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Slovenien | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Slovakien | : | 71,7 | 74,0 |
| Finland | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Sverige | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Förenade kungariket | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Kroatien | : | 42,4 | 44,7 |
| Turkiet | : | 3,4 | 5,0 |
| Island | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Liechtenstein | : | 52,2 | 50,6 |
| Norge | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Japan | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| Förenta staterna | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Källa: Eurostat (UOE). |

Andel deltagande 4-åringar i %

2000

2004

2005

EU-27

82,8

84,6

85,7

Belgien

99,2

99,9

100

Bulgarien

67,0

72,6

73,2

Republiken Tjeckien

81,0

91,2

91,4

Danmark

90,6

93,4

93,5

Tyskland

81,4

84,3

84,6

Estland

78,2

83,9

84,2

Irland

51,1

46,6

45,4

Grekland

53,9

57,2

57,8

Spanien

99,0

100

99,3

Frankrike

100

100

100

Italien

100

100

100

Cypern

55,7

61,2

61,4

Lettland

60,6

69,1

72,2

Litauen

51,0

54,5

56,8

Luxemburg

94,9

83,5

96,3

Ungern

89,5

92,3

90,7

Malta

1,0

97,5

94,4

Nederländerna

99,5

74,0

73,4

Österrike

79,5

82,1

82,5

Polen

33,3

35,7

38,1

Portugal

72,3

79,9

84,0

Rumänien

60,3

75,2

76,2

Slovenien

67,7

77,8

75,9

Slovakien

:

71,7

74,0

Finland

41,9

46,1

46,7

Sverige

72,8

87,7

88,9

Förenade kungariket

100

92,9

91,8

Kroatien

:

42,4

44,7

Turkiet

:

3,4

5,0

Island

90,9

95,1

95,3

Liechtenstein

:

52,2

50,6

Norge

78,1

86,9

88,9

Japan

94,9

95,2

94,7

Förenta staterna

61,7

64,1

65,3

Källa: Eurostat (UOE).

Mellan 2000 och 2005 steg i EU-27 andelen fyraåringar som går i skola (till större delen i förskola men i vissa länder redan lågstadium) med ca 3 procentenheter till över 85 %. 2005 gick nästan alla (99 %) fyraåringar i Frankrike, Belgien, Italien och Spanien i skola, medan motsvarande andel låg under 50 % i Irland, Polen och Finland.

Ytterligare anmärkningar:

Uppgifterna inkluderar både förskola och lågstadium.

BE: Uppgifterna omfattar inte oberoende privata institutioner, men detta berör endast ett mycket begränsat antal barn. Det finns inga uppgifter för den tysktalande gemenskapen.

IE: Det finns ingen officiell skolgång på ISCED-nivå 0. Många barn får någon form av skolgång på denna nivå, men för det mesta saknas uppgifterna.

NL: 2002 ändrades referensdatum för insamling av dessa uppgifter från den 31 december till den 1 oktober.

FI: Uppgifterna inkluderar barn i daghem men inte andra former av barnomsorg.

DEN VUXNA BEFOLKNINGENS UTBILDNINGSNIVÅ

Vuxen befolkning (25–64 års ålder) med eftergymnasial utbildning

Image

| % vuxna (25–64 år) med eftergymnasial utbildning |
| --- |
| | 2000 | 2006 |
| EU-27 | 19,4 | 22,9 |
| Belgien | 27,1 | 31,8 |
| Bulgarien | 18,4 | 21,9 |
| Republiken Tjeckien | 11,5 | 13,5 |
| Danmark | 25,8 | 34,7 |
| Tyskland | 23,8 | 23,9 |
| Estland | 28,9 | 33,3 |
| Irland | 21,6 | 30,8 |
| Grekland | 16,9 | 21,5 |
| Spanien | 22,5 | 29,9 |
| Frankrike | 21,6 | 25,5 |
| Italien | 9,6 | 12,9 |
| Cypern | 25,1 | 30,5 |
| Lettland | 18,0 | 21,1 |
| Litauen | 22,4 | 26,8 |
| Luxemburg | 18,3 | 24,0 |
| Ungern | 14,0 | 17,7 |
| Malta | 5,4 | 12,0 |
| Nederländerna | 24,1 | 39,5 |
| Österrike | 14,2 | 17,6 |
| Polen | 11,4 | 17,9 |
| Portugal | 9,0 | 13,5 |
| Rumänien | 9,2 | 11,7 |
| Slovenien | 15,7 | 21,4 |
| Slovakien | 10,2 | 14,5 |
| Finland | 32,6 | 35,1 |
| Sverige | 29,7 | 30,5 |
| Förenade kungariket | 28,1 | 30,7 |
| Kroatien | 15,4 | 16,3 |
| Island | 23,7 | 29,5 |
| Norge | 31,6 | 33,6 |
| Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen). |

% vuxna (25–64 år) med eftergymnasial utbildning

2000

2006

EU-27

19,4

22,9

Belgien

27,1

31,8

Bulgarien

18,4

21,9

Republiken Tjeckien

11,5

13,5

Danmark

25,8

34,7

Tyskland

23,8

23,9

Estland

28,9

33,3

Irland

21,6

30,8

Grekland

16,9

21,5

Spanien

22,5

29,9

Frankrike

21,6

25,5

Italien

9,6

12,9

Cypern

25,1

30,5

Lettland

18,0

21,1

Litauen

22,4

26,8

Luxemburg

18,3

24,0

Ungern

14,0

17,7

Malta

5,4

12,0

Nederländerna

24,1

39,5

Österrike

14,2

17,6

Polen

11,4

17,9

Portugal

9,0

13,5

Rumänien

9,2

11,7

Slovenien

15,7

21,4

Slovakien

10,2

14,5

Finland

32,6

35,1

Sverige

29,7

30,5

Förenade kungariket

28,1

30,7

Kroatien

15,4

16,3

Island

23,7

29,5

Norge

31,6

33,6

Källa: Eurostat (Arbetskraftsundersökningen).

2006 hade 23 % av EU:s befolkning i yrkesverksam ålder eftergymnasial utbildning, en ökning med mer än 3 procentenheter jämfört med 2000. Denna andel var högst i Finland, Danmark och Estland, medan den i en del medlemsstater understeg 15 %. I vissa av dessa länder har emellertid antalet inskrivna i eftergymnasial utbildning ökat betydligt den senaste tiden.

Ytterligare anmärkningar:

Eftergymnasial utbildning omfattar ISCED-nivåerna 5 och 6.

LT: Resultaten för 2001 ersätter resultaten för 2000.

HR: Resultaten för 2002 ersätter resultaten för 2000.

INVESTERINGAR I MÄNSKLIGA RESURSER

Offentliga utgifter för utbildning i procent av BNP, 2000–2004

Image

| Utbildningsutgifter i % av BNP | Offentliga | Privata |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2003 | 2004 | 2004 |
| EU-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Belgien | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| Bulgarien | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Republiken Tjeckien | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Danmark | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Tyskland | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Estland | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Irland | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Grekland | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Spanien | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Frankrike | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Italien | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Cypern | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Lettland | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Litauen | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Luxemburg | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Ungern | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Malta | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Nederländerna | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Österrike | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Polen | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Portugal | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Rumänien | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Slovenien | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Slovakien | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Finland | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Sverige | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Förenade kungariket | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Kroatien | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Turkiet | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Island | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Norge | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Japan | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| Förenta staterna | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Källa: Eurostat (UOE). Uppgifterna på EU-nivå är kommissionen uppskattningar. Uppgifterna för år 2000 är uppskattningar från GD utbildning och kultur. |

Utbildningsutgifter i % av BNP

Offentliga

Privata

2000

2003

2004

2004

EU-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Belgien

:

6,06

5,99

0,34

Bulgarien

4,19

4,24

4,57

0,65

Republiken Tjeckien

4,04

4,51

4,42

0,61

Danmark

8,28

8,33

8,47

0,32

Tyskland

4,45

4,71

4,60

0,91

Estland

5,57

5,43

5,09

:

Irland

4,29

4,41

4,75

0,32

Grekland

3,71

3,94

4,22

0,20

Spanien

4,28

4,28

4,25

0,61

Frankrike

5,83

5,88

5,81

0,54

Italien

4,47

4,74

4,59

0,46

Cypern

5,44

7,30

6,71

1,17

Lettland

5,64

5,32

5,08

0,82

Litauen

5,63

5,18

5,20

0,48

Luxemburg

:

3,80

3,93

:

Ungern

4,50

5,85

5,43

0,52

Malta

4,52

4,78

4,99

0,46

Nederländerna

4,86

5,12

5,18

0,50

Österrike

5,66

5,50

5,45

0,39

Polen

4,87

5,62

5,41

0,59

Portugal

5,42

5,61

5,31

0,13

Rumänien

2,88

3,44

3,29

:

Slovenien

:

6,02

5,96

0,86

Slovakien

4,15

4,34

4,21

0,76

Finland

6,08

6,41

6,43

0,13

Sverige

7,31

7,47

7,35

0,20

Förenade kungariket

4,64

5,38

5,29

0,95

Kroatien

:

4,53

4,50

:

Turkiet

3,48

3,74

:

:

Island

5,93

7,81

7,59

0,75

Norge

6,81

7,62

7,58

0,05

Japan

3,82

3,70

3,65

1,23

Förenta staterna

4,94

5,43

5,12

2,37

Källa: Eurostat (UOE). Uppgifterna på EU-nivå är kommissionen uppskattningar. Uppgifterna för år 2000 är uppskattningar från GD utbildning och kultur.

Mellan 2000 och 2003 ökade utbildningsinvesteringarnas andel av BNP väsentligt i EU-medlemsstaterna. Denna stigande tendens bröts dock 2004 och ersattes av en viss nedgång jämfört med föregående år. Eftersom BNP ökade i absoluta tal, ökade dock de offentliga utgifterna för utbildning fortfarande. Tillgängliga uppgifter visar på mycket stora skillnader i utgiftsnivå mellan länderna.

Ytterligare anmärkningar:

Uppgifterna omfattar formell utbildning, inklusive formell vuxenutbildning.

Med ”privat” avses utgifter för utbildningsinstitutioner som finansieras med privata medel.

DK: Uppgifter om utgifter för eftergymnasial utbildning på icke högskole- eller universitetsnivå saknas.

EL, LU, PT: Uppgifter om kostnad för förtidspensionering saknas.

CY: Inklusive ekonomiskt stöd till studerande utomlands.

PL, SK, NO: Inklusive utgifter för barnomsorg på förskolenivå.

FR: Exklusive de franska utomeuropeiska departementen.

HR: Utgifter för utbildningsinstitutioner som finansieras med privata medel.

LU: Utgifter för högskole- och universitetsutbildning ingår inte.

PT: Lokala myndigheters utgifter ingår inte.

UK, JP, US: Anpassning av BNP till budgetåret, vilket avviker från kalenderåret.

TR, IS: Utgifter för förskola ingår inte.

TR: Lokala och regionala myndigheters utgifter ingår inte.

US: Utgifter för utbildningsinstitutioner som finansieras med privata medel.

---

(1)  CY kunde inte delta på grund av bristande enhällighet mellan OECD:s medlemsstater.

(2)  Uppgifterna för att bedöma resultatet i förhållande till riktmärket avser en period om fyra veckors deltagande (arbetskraftsundersökningen 2004). Med en längre period skulle deltagandeandelen vara högre. Eurostatuppgifter från arbetskraftsundersökningens ad hoc-modul för livslångt lärande som genomfördes 2003 (och avsåg en period om 12 månader) visar en deltagandeandel på 42 % (4,4 % i formellutbildning, 16,5 % i icke-formell utbildning och nästan var tredje europé uppger sig ha deltagit i någon form av informell utbildning).

---

Kommissionen

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/32

---

Inledning av förfarande

(Ärende COMP/M.4942 – Nokia/Navteq)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 86/02)

Den 28 mars 2008 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1 c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast femton dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med referensnummer COMP/M.4942 – Nokia/Navteq, till

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| GD Konkurrens |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II 70 |
| B-1000 Bruxelles |

Europeiska gemenskapernas kommission

GD Konkurrens

Merger Registry

Rue Joseph II 70

B-1000 Bruxelles

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/33

---

Eurons växelkurs (1)

4 april 2008

(2008/C 86/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5722 |
| JPY | japansk yen | 160,88 |
| DKK | dansk krona | 7,4584 |
| GBP | pund sterling | 0,7855 |
| SEK | svensk krona | 9,368 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5872 |
| ISK | isländsk krona | 116,41 |
| NOK | norsk krona | 7,998 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,035 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 257,25 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6972 |
| PLN | polsk zloty | 3,4743 |
| RON | rumänsk leu | 3,7145 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,431 |
| TRY | turkisk lira | 2,0339 |
| AUD | australisk dollar | 1,711 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5822 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,2497 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9972 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1757 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 534,47 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,3143 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 11,0302 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2773 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 519,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0224 |
| PHP | filippinsk peso | 65,325 |
| RUB | rysk rubel | 37,037 |
| THB | thailändsk baht | 49,823 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6954 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5757 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5722

JPY

japansk yen

160,88

DKK

dansk krona

7,4584

GBP

pund sterling

0,7855

SEK

svensk krona

9,368

CHF

schweizisk franc

1,5872

ISK

isländsk krona

116,41

NOK

norsk krona

7,998

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,035

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

257,25

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6972

PLN

polsk zloty

3,4743

RON

rumänsk leu

3,7145

SKK

slovakisk koruna

32,431

TRY

turkisk lira

2,0339

AUD

australisk dollar

1,711

CAD

kanadensisk dollar

1,5822

HKD

Hongkongdollar

12,2497

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9972

SGD

singaporiansk dollar

2,1757

KRW

sydkoreansk won

1 534,47

ZAR

sydafrikansk rand

12,3143

CNY

kinesisk yuan renminbi

11,0302

HRK

kroatisk kuna

7,2773

IDR

indonesisk rupiah

14 519,27

MYR

malaysisk ringgit

5,0224

PHP

filippinsk peso

65,325

RUB

rysk rubel

37,037

THB

thailändsk baht

49,823

BRL

brasiliansk real

2,6954

MXN

mexikansk peso

16,5757

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/34

---

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – GD EAC/14/08

ICI-program för utbildningssamarbete – Samarbete inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning mellan EU och Australien, Japan, Nya Zeeland och Sydkorea (1)

(2008/C 86/04)

1.   SYFTE OCH BESKRIVNING

Det allmänna syftet med inbjudan att lämna projektförslag är att främja större förståelse och ökad samverkan mellan befolkningarna i EU:s medlemsstater och partnerländerna Australien, Japan, Nya Zeeland och Sydkorea, bl.a. genom att förbättra deras kunskaper om varandras språk, kultur och institutioner, och att höja kvaliteten på den högre utbildningen och den yrkesinriktade utbildningen i EU och partnerländerna. Följande verksamhet kommer att stödjas:

ICI – Gemensamma utbytesprojekt

Inom detta område ges stöd till projekt med inriktning på utveckling av internationella kursplaner som omfattar utbyten av kortare varaktighet mellan EU-länderna och ICI-partnerländerna och som inte direkt eller nödvändigtvis är relaterade till uppnåendet av en dubbel eller gemensam examen.

Konsortier som lämnar in en ansökan för ett sådant projekt ska bestå av högskolor eller institutioner för yrkesinriktad utbildning från EU-länderna och från de berörda partnerländerna. De konsortier som väljs ut ska utforma ett system för studentutbyte, där studenter från EU-länderna i regel ska tillbringa en termin hos institutionen i partnerlandet i fråga och vice versa. Heminstitutionen ska erkänna studieperioden utomlands fullt ut. I stödet ingår utbytesstipendier för studenter och för akademisk och administrativ personal.

2.   VEM FÅR SÖKA?

Behöriga att söka är universitet och högskolor samt institutioner för yrkesinriktad utbildning. De sökande måste vara etablerade i något av de 27 EU-länderna.

3.   BUDGET OCH PROJEKTENS LÖPTID

Den tillgängliga budgeten för samfinansiering av projekten beräknas uppgår till 2,5 miljoner EUR. Stöd förväntas ges till 4–5 projekt EU-Australien, 2–3 projekt EU-Japan, 1 projekt EU-Nya Zeeland och 1–2 projekt EU-Sydkorea.

EU-stödet kan uppgå till högst 425 000 EUR för ett treårigt gemensamt utbytesprojekt som omfattar fyra eller fler partnerinstitutioner från EU-länderna. De gemensamma utbytesprojekten ska genomföras under tre år.

4.   SISTA ANSÖKNINGSDAG

Ansökan ska skickas till kommissionen senast den 6 juni 2008.

5.   MER INFORMATION

Den fullständiga texten till inbjudan och ansökningsformulären finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html

För ytterligare upplysningar kontakta: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu

---

(1)  I bokstavsordning.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 86/05)

| 1. | Kommissionen mottog den 28 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Nordic Capital VI Limited och Nordic Capital VII Limited, som tillhör Nordic Capital-koncernen (Nordic Capital, Jersey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över TietoEnator Oyj (TietoEnator, Finland) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 20 mars 2008. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Nordic Capital VI Limited och Nordic Capital VII Limited, som tillhör Nordic Capital-koncernen (Nordic Capital, Jersey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över TietoEnator Oyj (TietoEnator, Finland) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 20 mars 2008.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Nordic Capital: Investeringsfonder. Dess portföljbolag inkluderar Aditro (Sverige), ett företag som är verksamt inom tillhandahållandet av IT-tjänster och företagsprogram (Enterprise Application Software), |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Nordic Capital: Investeringsfonder. Dess portföljbolag inkluderar Aditro (Sverige), ett företag som är verksamt inom tillhandahållandet av IT-tjänster och företagsprogram (Enterprise Application Software),

| — | TietoEnator: IT-tjänster. |
| --- | --- |

—

TietoEnator: IT-tjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/37

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 86/06)

| 1. | Kommissionen mottog den 28 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen SevenSenses GmbH (SevenSenses, Tyskland), ett dotterbolag till ProSiebenSat.1 Media AG (P7S1, Tyskland), i sin tur kontrollerat av Kohlberg Kravis Roberts & Co. (KKR, Förenta staterna), Permira Holdings Limited (Permira, Kanalöarna) och 1&1 Internet AG (1&1, Tyskland), ett dotterbolag till United Internet AG (United Internet, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Maxdome GmbH & Co. KG (Maxdome JV, Tyskland) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen SevenSenses GmbH (SevenSenses, Tyskland), ett dotterbolag till ProSiebenSat.1 Media AG (P7S1, Tyskland), i sin tur kontrollerat av Kohlberg Kravis Roberts & Co. (KKR, Förenta staterna), Permira Holdings Limited (Permira, Kanalöarna) och 1&1 Internet AG (1&1, Tyskland), ett dotterbolag till United Internet AG (United Internet, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Maxdome GmbH & Co. KG (Maxdome JV, Tyskland) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | SevenSenses: Betaltelevision och beställvideo, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

SevenSenses: Betaltelevision och beställvideo,

| — | P7S1: Okodad television, |
| --- | --- |

—

P7S1: Okodad television,

| — | Permira: Riskkapitalfond, |
| --- | --- |

—

Permira: Riskkapitalfond,

| — | KKR: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- |

—

KKR: Riskkapitalbolag,

| — | 1&1: Internetleverantör, |
| --- | --- |

—

1&1: Internetleverantör,

| — | United Internet: Internettjänster, |
| --- | --- |

—

United Internet: Internettjänster,

| — | Maxdome JV: Beställvideo. |
| --- | --- |

—

Maxdome JV: Beställvideo.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 5.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 86/38

---

Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av en ansökan om ett exklusivt tillstånd för att inleda prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform, kallat Valenciennois-tillståndet)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 86/07)

Den 2 oktober 2007 lämnade företaget Gazonor, med huvudkontor på 2, avenue de la fosse, F-62420 Billy-Montigny, in en ansökan om exklusivt tillstånd under 5 år för prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform (”Valenciennois-tillståndet”) i ett ca 423 kvadratkilometer stort område i en del av det franska departementet Nord.

Tillståndet avser ett område som bestäms av de längd- och breddgrader som efter varandra förbinder de nedan angivna punkterna. Som nollmeridian räknas Parismeridianen.

| Punkt | Longitud | Latitud |
| --- | --- | --- |
| A | 1,10 gr Ö | 56,10 gr N |
| B | Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien |
| C | Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien |
| D | Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien |
| E | Skärningspunkten mellan meridianen 1,50 gr Ö och gränsen mellan Frankrike och Belgien |
| F | 1,50 gr Ö | 55,90 gr N |
| G | 1,21 gr Ö | 55,90 gr N |
| H | 1,21 gr Ö | 55,91 gr N |
| I | 1,25 gr Ö | 55,91 gr N |
| J | 1,25 gr Ö | 55,93 gr N |
| K | 1,21 gr Ö | 55,93 gr N |
| L | 1,21 gr Ö | 55,97 gr N |
| M | 1,10 gr Ö | 55,97 gr N |

Punkt

Longitud

Latitud

A

1,10 gr Ö

56,10 gr N

B

Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien

C

Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien

D

Skärningspunkten mellan breddgraden 56,10 gr N och gränsen mellan Frankrike och Belgien

E

Skärningspunkten mellan meridianen 1,50 gr Ö och gränsen mellan Frankrike och Belgien

F

1,50 gr Ö

55,90 gr N

G

1,21 gr Ö

55,90 gr N

H

1,21 gr Ö

55,91 gr N

I

1,25 gr Ö

55,91 gr N

J

1,25 gr Ö

55,93 gr N

K

1,21 gr Ö

55,93 gr N

L

1,21 gr Ö

55,97 gr N

M

1,10 gr Ö

55,97 gr N

| B–C | : | Gränsen mellan Frankrike och Belgien. |
| --- | --- | --- |
| D–E | : | Gränsen mellan Frankrike och Belgien. |

B–C

:

Gränsen mellan Frankrike och Belgien.

D–E

:

Gränsen mellan Frankrike och Belgien.

Inlämning av ansökan och tilldelningskriterier

Det företag som har lämnat in den ursprungliga ansökan samt de företag som lämnar in konkurrerande ansökningar ska visa att de uppfyller villkoren i artiklarna 4–5 i dekretet nr 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Intresserade företag kan lämna in en konkurrerande ansökan inom 90 dagar räknat från offentliggörandet av detta tillkännagivande. Ansökan ska göras i enlighet med de bestämmelser som anges i tillkännagivandet om ansökningsförfarande för gruvdriftslicenser för kolväten i Frankrike, som offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Bestämmelserna antogs genom dekret nr 2006-648 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring. Konkurrerande ansökningar ska skickas till ministern med ansvar för gruvor på den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar kommer att fattas på grundval av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som anges i artikel 6 i nämnda dekret och ska fattas senast den 24 oktober 2009.

Villkor och krav för att bedriva verksamhet och upphöra med den

De sökande hänvisas till artikel 79 och 79.1 i gruvlagen och till dekret nr 2006-649 av den 2 juni 2006 om gruvdrift, underjordisk lagring samt om tillsyn av sådan verksamhet (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Kompletterande information kan erhållas från Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tfn (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70).

Ovannämnda bestämmelser i lagar och andra författningar är tillgängliga på följande webbadress:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 3.

---